Křídový lítvar v západním Povltaví. 



37 



Za- 

 hálka 



Gümbel r. 1870 



Zahálka 



— 



1. 



— 



III. 



2 



* Priesener Schichten. 



IX.") 



4. Hundorfer Schicht. 



X.») 



5. Malnitzer Schicht. 



IV. 1 ) 



(). 



7. Liboch-Melnicker 



8. Schichten. 

 9. 



IV. 12 ) 



nL") 



Vedle slínů rozpoznal Giimbel na Bílé Hoře též naše 

 spongility, jak vysvítá z jeho petrografického popisu vrstev 

 Liběehovsko-Mělnických (pg. 507) : » . . . feinporöses, leich- 

 tes, kieselig-thonig oder mergeliges, hellgeblich gefärbtes 

 Gestein . . .« Naše koule křemitého spongiového vápence jme- 

 nuje: »Concretionen von Hora st ein oder Kalk.« 



Fric r. 1879 (3, pg. 66, obr. 21) popisuje a vyobrazuje 

 následující sled vrstev v našem pásmu III. za Strahovskou 

 branou na Bílé Hoře: »spodek opukových usazenin tvoří tu 

 na 1 cm tlusté plošky hnědelu . Na těch leží 1 — 2 m slí- 

 nů S e m i c k ý c h bez zřetelných zkamenělin . . . Koule 

 D ř í ii o v s k é nepodařilo se mi tu zjistiti a náleží k nim 

 bezpochyby nejhlubší vrstvy dobývaných opuk. V e h 1 o v i- 

 c k é opuky jsou tu ve velikých lomech odkryty průměrně 

 v mocnosti 10 m . . .«. — Na str. 67. dokonce nejvyšší vrstvu 

 (č. 2) pevných opuk porovnává s Malnickým řasákem 

 ». . . snad odpovídá řasáku Malnickému.« — Na str. 68. praví 

 dále: »V dolech strahovských leží na nejvyšších opukách 

 bílý slin, skládající se z nesčíslného množství foraminifer 

 rodu Globigerina, Textillaria, Cristellaria atd., nyní však není 

 možno určiti přesně stáří těchto vrstev a porovnati je s mlad- 

 šími Teplickými a Březenskými. . . .« 



Fricovo určení vrstev »opukových« na Bílé Hoře porov- 

 náno s naším: 



12 ) Č. Zahálka, 34, pg. 84. 



13 ) Týž, 58, pg. 90. 



