38 



VU. Dr. Břetislav Zahálka: 



n3 



Fric 



Zahálka 





Vrstvy Malnické (?) 



IVř + e+V.a") 



íh — os 



Opuky Vehlovické 



VI i5) 



Koule Dřínovské 



IV 15 ) 



Sliny Seuiieké 



III 16 ) 



Zykán r. 1886 (85) analysoval písčitý slin, snad spon- 

 giový, z pásma III. z Bílé Hory: »Opuka ze zadních lomů 

 strahovských: Si0 2 — 6946%, A1 2 3 — 1-32%, Fe 2 3 — 0-89%, 

 HaO — .1343%, MgO — 0-51%, K 2 — 143%, Na 2 — 078%, 

 S0 3 — 042%, C0 2 — 7-61:%, chem. váz. vody — 4-61%, vláhy 

 hygroskopické — 0-27%. Úhrnem 99-83%. 



A. Slavík r. 1891 (73, pg. 213) opakuje o vrstvách na 

 Bílé Hoře skoro v celku náhled Fricův: »Dasselbst sind über 

 der Cenomanstuf e zuerst Semitzer Mergel entwickelt. 

 Die Driüower Knollen sind nicht nachzuweisen. Unter 

 den Versteinerungen der ziemlich mächtig entwickelten Weh- 

 lowitzer Pläner sind viele Formen, die auf den Hori- 

 zont der Dřiňower Knollen hinweisen und auch andere für 

 M a i n i t z e r Stufe charakteristische. Es ist daher zuver- 

 sichtlich anzunehmen, dass hier die höheren Lagen des Plä- 

 ners Malnitzer Schichten entsprechen, wie es auch Prof. Fric 

 selbst für die oberen Lagen annimmt. — Gümbel's Supposition, 

 dass am Weissen Berge Malnitzer, Teplitzer und sogar Prie- 

 sener Schichten vertreten sind, entbehrt jeder Begründung.« 



Č. Zahálka r. 1899 (81, pg. 4) a r. 1900 (34, pg. 3) uká- 

 zal na to, že pásmo III. na Bílé Hoře, čili Fricovy typické 

 vrstvy Bělohorské jsou aequival entern slínů Semických z okolí 

 Roudnice, Mělníka a Všetat, následkem čehož koule Dřínov- 

 ské (= pásmo IV.) a opuky Vehlovické (= pásmo VI.) v Pod- 

 řipsku jsou horizonty mladší nežli vrstvy Bělohorské (t. j. 

 mladší nežli pásmo III.). — 



Z uvedených citátů viděti, jakou historii prodělala stra- 



14 ) Č. Zahálka — 34, pg. 158. 



15 ) Týž — 34, pg. 153. 



16 ) Týž — 34, pg. 124—154; 83, pg. 



