Křídový útvar a- západním Po vita ví. 61 



nické vrstvy však na typické lokalitě u Malnic rovnají se 

 pásmu IV. ř + e + V. a. 31 ) 



Xa planině n Kněževsi a Tuchoměřic určoval Fric vrst- 

 vy našeho pásma III. jako vrstvy Bělohorské. U Střeclokluk 

 pokládal nejvyšší polohu pásma III. za Yehlovické opuky 

 (39, pg. 3). 



Na výšině Yelvarsko-Kralupské však náhle celé naše 

 pásmo III. určuje pouze jako S e m i c k é sliny, naše pásmo 

 IY. jako Dřínovskékoulea nejvyšší jeho část jako Y e- 

 h 1 o v i c k é opuky. — Poněvadž tedy týž horizont našeho 

 pásma III. na jedné straně určuje jako Bělohorské vrstvy 

 (celé) a na druhé straně jako Semické sliny, plyne z toho, že 

 oba horizonty Fricovy v jmenovaných dvou krajích jsou si 

 aequivalentní. Poněvadž dále Bělohorské vrstvy pojmeno- 

 vány dle vrstev na Bílé Hoře, jest nutno dle názvosloví Fri- 

 cova za Bělohorské vrstvy označiti pouze jeho Semické sliny, 

 čili naše pásmo III. (ovšem kromě Bílé Hory samé). 



V profilu nad Yotvovicemi (Xa světci) a u Debrna čítá 

 Fric vrstvy našeho pásma III. ku svým vrstvám K o- 

 r y c a n s k ý m (= našemu pásmu II.) . 



A. Slavík r. 1891 (73, pg. 213) v theoretické úvaze o 

 vrstvách na Bílé Hoře přidržuje se rozdělení Fricova. 



Č. Zahálka r. 1899, 1900 (81, pg. 572, 31, pg. 69) po- 

 prvé prohlásil, že Fricovy Bělohorské vrstvy na Bílé Hoře 

 jsou jeho pásmem III. a toto že totožné jest pouze se Semický- 

 mi sliny v krajině severně od Prahy. Xásledkem toho zastou- 

 peny jsou na Bílé Hoře pouze Fricovy Semické sliny. 



Pásmo IV. 



Pásmo 1Y. charakterisováno jest v okrsku našem, stej- 

 ně jako v sousední vysočině Řipské, mocnými vrstvami písči- 

 tých slinu, prokládaných pevnými lavicemi vápenců křemi- 

 tých. Ač jehlice spongií jsou v horninách jeho roztroušeny 

 dosti hojně, přec nikdy nejsou přítomny v takovém množství 



31 ) Týž, 34, pg\ 158. 



