Křídový útvar y západním Povltaví. 63 



m á 1 n ý c h neb poněkud písčitých. Ve stráni mezi Ouholi- 

 cemi a a Podhořany (prof . č. 61) skládá se nejvyšší část pás- 

 ma IV. v mocnosti 4-5 m ze snadno se rozpadávajících slínů 

 písčitých, prokládaných vrstvičkami měkkého slinu. — Kdež- 

 to ve vysočině Řipské obsahovaly vyšší vrstvy pásma IV. 

 hojně glaukonitu (glaukonitické písčité sliny), nebyl v kraji 

 našem úkaz tento pozorován. 



O vrstvách pásma IV. 



V pásmu IV. v okrsku našem stejně jako v sousední vy- 

 sočině Řipské není možno rozeznávati žádných podřízených 

 souvrství. 



JV okraj vysočiny Řipské. 



M 1 č e c h v o s t y — V epře k. 

 Profil 59. 



Pásmo IV. sestává tu ze střídajících se vrstev pevných 

 pis čit ých slínů šedobílých s velmi pevnými lavicemi 

 k ř emitého vápence šedého. V nejvyšší poloze, při sil- 

 nici, jest písčitý slin rozpadlý, neboť v ústupku terrainu sklá- 

 dá povrch zemský. 



Krejčí r. 1870 (14, pg. 75) určuje vrstvy našeho pásma 

 IV. i III. v labské stráni u Mlčechvost jako vrstvy Bělo- 

 horské. 



Fric r. 1879 (3, pg. 72) nalezl v Dřínovských koulích 

 (= našemu pásmu IV.) u Nových Dvorů velký exemplář 

 houby Spongites gigas Fr. 



Č. Zahálka r. 1893 (76, pg. 17) uvádí z pásma IV. z této 

 lokality Amorphospongiu (Achilleům) rugosu. 



Udolí Červeného potoka. 

 Severní stráň údolní, poblíže vyústění do údolí Vltav- 

 ského, skládá se v dolní poloze z vrstev pásma III., nad nimiž 

 následuje pásmo IV. Pásmo toto sestává tu, podobně jako 

 pásmo III., z písčitých slínů, prokládaných pevnými lavicemi 

 vápenců křemitých. Směrem ku Z vrstvy stoupají, proto dále 

 na západ, blíže Chržína, v téže stráni údolní, zastihneme 

 v nejvyšší poloze pouze pásmo III. 



