66 VII. Dr. Břetislav Zahálka: 



pec zvané (kota 272 m n. m.), západně nad Nelahozevsí jest 

 základ pásrna IV. ve výši as 244 m n. m., patro ve výši as 

 267 m n. m. a mocnost jeho obnáší tudíž as 23 m; čísla uve- 

 dená stanovena byla výpočtem methodou objasněnou v článku, 

 o pásmu III. při lokalitě Nelahozeves. 



Rominger r. 1847 (26, pg. 654) jmenuje na výšine Vel- 

 varsko-Kralupské vrstvy našeho pásma III. a IV. »Gelber 

 Baustein« a srovnává ho s Reussovým Plänersandsteinem, 

 t. j. s naším pásmem III. V Poohří určoval však jako Gelber 

 Baustein pásmo III. a nejspodnější oddíl pásma IV. (Viz Č. 

 Zahálka, 57, pg. 78). 



Fric r. 1879 (3, pg. 70) praví, že při cestě z Nelahozevsi 

 do obce Uh zjištěny Dřínovské koule, ve kterých na- 

 lezeny: Amorphospongia rugosa (vh), Inoceramus Brogniarti, 

 Ostrea hippopodium, Flabellina elliptica a mnoho kyzových 

 pecek, pozůstatku to hub mořských. — Ve vyšší poloze Dří- 

 novských koulí nalezl hojné obrovské Spongity (S. gigas Fr.) 

 a v pevných koulích opukových na blízkém pastvišti nalezl: 

 Baculites sp., Ammonites Bravaisianus, Rissoa Réussi, Den- 

 talium medium, Inoceramus Brognarti, Pecten Nilssoni, Cri- 

 stellaria rotulata. Dále praví : »V ehlovickéopuky vystu- 

 pují výše ve směru k Radonicům 32 ) a poskytly nám druhy ná- 

 sledující: Lepidenteron longissimum (dlouhé rybí koprolithy), 

 Baiardia subdeltoidea, Ammonites Woolgari, Lima elongata, 

 Cristellaria rotulata.« — • Zde tedy Fric určoval spodní část 

 našeho pásma IV. jako koule Dřínovské (= naše pásmo IV.) 

 a svrchní část jako opuky Vehlovické (= naše pásmo VI.). 



Při cestě jižně nad Lešany byla přístupna nejvyšší po- 

 loha pásma IV. v podobě vrstev písčitých slínů, střídajících 

 se s lavicemi pevných vápenců křemitých. Rozhraní mezi pás- 

 mem IV. a V. stanoveno tu vyměřováním ve výši 261 m n. m. 



A 7 e 1 v a r y — R a d o v i c e. 

 Profil č. 13. 

 V horní poloze stráně, nad 239 m n. m., vystupuje pás- 

 mo IV. v podobě střídajících se vrstev písčitých slínů a kře- 

 mitých vápenců. Písčité sliny obsahují místy velmi hojné 



32 ) Má státi »Radovicům« 



