Křídový útvar v západním Povltaví. 73' 



261'0 m n. m. 



Pásmo IV. — Vrstvy písčitých s 1 í.n ů, střídajících se s 

 pevnými lavicemi křemitých vápenců, skládají dolní 



část stráně. 



Pásmo V. sestává tu opětně z měkkého slinu, obsahují- 

 cího dosti hojné jehlice spongií z vápence a dosti foraminifer, 

 zjištěny tu následující rody obvyklých druhů: Globigerina 

 (vz), Anomalina (dh) a Textillaria (zř). O stanovení a kon- 

 trolním výpočtu rozhraní pásma IV. a V. viz pásmo I., pg. 5. 



A. E. Reuss r. 1845 — 6 (24, pg. 120) povšiml si též vrstev 

 našeho pásma V. v okolí Nelahozevsi, zmiňuje se však o něm 

 jen velmi stručně a určuje ho jako »P 1 ä n e r m e r g e 1« : 

 »im Rakonitzer Kreise tritt er (t. j. Plänermergel) an einzel- 

 nen Punkten bei Mühlhausen und Leschan auf.« — Reussův 

 Plänermergl typicky vyvinut jest v okolí Loun a Bíliny, kdež 

 představuje horizont zcela jinv, totiž pásmo IX. (Č. Zahálka 

 80, pg. 70). 



Krejčí r. 1870 (14, pg. 77) zmiňuje se, že na výšinách 

 mezi Nelahozevsi a Velvary vyvinuty jsou vrstvy Tepli- 

 cké; těmi rozumí zde naše pásmo V. Teplické vrstvy však na 

 jejich typické lokalitě v Teplicích totožný jsou s pásmem X. 

 (G. Zahálka 34, pg. 119) . 



Fric r. 1879 (3, pg. 71) popisuje pásmo V. v kraji mezi 

 Radovicemi a Nelahozevsi takto: »Na těchto opukách 38 ) leží 

 tu pak vrstva žlutých a vrstva šedých slínů, které připomí- 

 nají nám hlubší vrstvy T e p 1 ic k é (u Kystré) aneb někte- 

 ré Březenské jíly bakulitové. Dle zkamenělin však 

 poznáváme, že vrstvy tyto jsou asi stáří koulí Lonn- 

 skýcha rovnají se vrstvám, které jsem v novější době nalezl 

 ii Všetat. Po jediné návštěvě nalezli jsme v nich: 



Ammonites Bravaisianus! 



Scaphites Geinitzii 



Scala decorata (Sealaria decorata Rom.) 



Turritella multistriata 



Dentalium medium 



Nucula pectinata 



38 ) t. j. na Vehlovických opukách, kterými rozumí zde Fric 

 nejvyšší polohu našeho pásma IV. 



