54 XI. Karel Kaviria: 



dyžku, která jako původní lodyžka po straně má svazečky 

 větévek, jež na konci lodyžky nahloučeny jsou ve známou 

 hlavičku. Tato sekundární lodyžka z innovační větévky 

 vzrostlá staví se později do směru hlavní lodyžky a zaujímá 

 její místo v trsu ; zatím hlavní prvotní lodyžka obyčejně již 

 odumřela. Stane-li se, že vrchol vegetační předčasně zahynul, 

 jak často se stává na louce při sečení trávy, kdy jak snadno 

 se může každý přesvědčiti, hlavičky rostlinek Sphagnových 

 vesměs bývají posekány, tu nevytváří se innovační větévky, 

 nýbrž v bezprostřední blízkosti svazečků větevných vytvoří 

 se adventivní pupen, jež vzroste v dokonalou rostlinku 

 v krátkém čase (Warnstorf 2 p. 219). Zajímavý případ 

 adventivní ch pupenů mohl jsem pozorovati letošního roku. 

 Koncem července sbíral jsem v Labském Dole u Spindelmühle 

 v potoce parallelním s Pudelbachem Sph. crassicladum Warnst. 

 var. magnifolium Warnst., jež tvořilo na dně hustý porost. 

 Rostlina řádně na parném tehda slunci byla vysušena; po 4 

 měsících začátkem prosince ohledávaje u tohoto druhu vět- 

 vení nechal jsem úplně vyschlé rostlinky asi 4 dny v kulturní 

 misce ve vodě ležeti. Ku svému podivení spatřil jsem čtvrtého 

 dne zdvihati se nad rostlinkami zelené svěží větévky ; při 

 bližším ohledání jsem shledal, že to jsou mladé nové rostlinky 

 vyvinuté z četných adventních pupenů poblíže svazků větev- 

 ných neb i v úžlabí větviček vytvořených. Jest to právě za- 

 jímavý případ, jakou silou životní Sphagna se vyznamenávají, 

 že ani typicky hydrofilní individium po delším úplném vy- 

 schnutí nádržky vodní nezmírá, naopak, po opětném zavlažení 

 dále může vegetovati. Regenerace v pravém slova smyslu ne- 

 byla dosud na rostlinkách Sphagnových pozorována (Goebel 

 2 I. p. 40). Náhradou za ni však vytváří se na uříznutých a 

 poraněných místech sekundémi protonema z počátku vlák- 

 nité, později lupenité, na němž pak vyrůstá mladá rostlinka 

 jako na normálním protonematu ze spory vyklíčivším. Jak 

 pokusy Oehlmannovy ukázaly, vytvořuje se sekundární pro- 

 tonema nej častě ji na úlomcích mladších lodyžek z buněk dřevní 

 části; na starších lodyžkách tvoří se jen v hlavičkách mezi 

 větévkami středními a krátkými, někdy i na nich, jakož sil- 

 nějších větévkách ostatních svazečků, když byly od lodyžky 

 odtrženy. Velmi často vytváří se též sekundární protonema 



