56 XI. Karel Kavina: 



shledal u Sph. cymbifolia, že 1 díl pojme 5 dílů vody, Gyr 

 dokázal, že Sphagnum v krátké době pojme 13kráte více vody 

 než samo váží oproti Polytrichie, jež toliko 3kráte tolik vody 

 přijme. Nejnovější přesná měření Paulova (2 p. 111) doká- 

 zala, že 10 gr. suchého Sphagnum molluscum Bruch přijme 

 26'8krát více vody než samo váží. Sph. papillosum Lindb. 

 25"3krát, Sph. cymbifolium 23'lkrát, Sph. sguarrosum Per. 

 22krát, Sph. acutifolium Ehrh. 19krát, Sphagnum recurvum 

 18krát, a nejméně Sph. platyplyllum (Sull.) Lindb., jehož 

 10 gr. vyssaje 160 gr. vody. Všeobecně můžeme říci, že 100 

 dílů suchého Sphagna vyssaje něco kolem 2000 dílů vody. 

 Z těchto přibližných čísel můžeme si již udělati pojem o ohromné 

 mohutnosti ssací Sphagen a jich významu v té příčině pro 

 celou přírodu i člověka, jenž této vlastnosti rašelinníka prak- 

 ticky může využíti. 



Vyplňují celé m očá 1 y, které, kdyby nebyly Sphagnem 

 a jinými mechy zarostlé, hnily b}^ a nezdravými výpary 

 celou krajinu otravovaly. Takto však stávají se Sphagna i hy- 

 gienicky důležitými činiteli v celém hospodářství přírody 

 i člověka. 



Tím, že zarůstají hluboké bažiny, močály a jezera při- 

 pravují poznenáhlu půdu i pro jinou vegetaci. Brzo, jakmile 

 Sphagnový koberec hladinu vodní pokryje, uchytí se na něm 

 četné Carexy, Eriophora, k nimž záhy přidruží se i jiné rost- 

 liny bažinné, později i Pinus uliginosa, Betuly, olše, smrky 

 a tak znenáhla místo pusté, nevlídné hladiny vodní, celá pláň 

 se pěkně zelená ; když pak rašelina vyschne přemění se během 

 doby celá vegetace a tam, kde kdysi močál se prostíral jest 

 nyní dobrá louka, les neb i již zdělané pole. 



Nemenší význam mají rašelinníky i v tom, že nepřímo 

 vyrovnávají v letě extrémy temperatury. V době 

 sucha totiž Sphagna vodu silně vypařují, o mnoho více než 

 stejně veliká hladina vodní, jak Oltmanns (1. c. p. 40. 47) 

 pokusy dokázal. Tím však vysokou temperaturu svého okolí 

 snižují; v noci pak, kdy vodní páry se srazí v mlhu, tuto 

 svými jemnými póry do sebe opět ssají, v hyalocystech kon- 

 densují, a tak velké množství vody, jež ve dne vypařily opět 

 zpět dostanou. Z několika stran jest vykládáno, že rašeliny 

 a rašelinníkové komplexy zavinují v zimě velké mrazy. Jakým 



