58 XI. Karel Kavina: 



že v jižních Čechách rýpána rašelina na panství Rožmberském 

 již za Petra Voka z Rožmberka, tedy již v stol. XVI. U nás 

 ovšem nenabývá tolik významu, neboť uhlí máme dostatek. 

 Obyčejně se borky ani drahou nerozváží a jen v širším okolí, 

 kde jsou vypichovány, se jich k topení užívá. Daleko značnější 

 jest výroba rašeliny v jiných zemích, zejména ale ve Švédsku, 

 kde dobývání rašeliny děje se za státního dozoru; tam ročně 

 spotřebují 1,000.000 t rašeliny, užívajíce ji všude i v závodech 

 průmyslových na místo drahého uhlí. Nejvíce rašeliny se vy- 

 píchá v Rusku, přes 4,000.000 t ročně. V Rusku rovněž bývá, 

 hlavně v krajinách, kde dovoz uhlí je drahý, na místo tohoto 

 všeobecně užívána; vytápějí jí i lokomotivy Nižní dráhy. 



Někde též podrobují rašelinu suché destillaci; plynu 

 z ní unikajícího užívají k rozmanitým účelům, jako plynu 

 generátorového, a zuhelněnou rašelinu jako dobrou 

 náhradu za koks a dřevěné uhlí. Má však toto rašelinné 

 uhlí jednu vadu, jež brání většímu jeho rozšíření : jest trochu 

 drahé, takže jen v jistých závodech, kde jedná se o čisté 

 uhlí, jest používáno. 



Největší užitek v hospodářství poskytuje rašelina roz- 

 mělněná v drť, jíž se užívá jako s tel i v a, neboť vyniká 

 nade všechna steliva četnými vlastnostmi. Jednou z předních 

 jest neobyčejná její schopnost ssací, takže netřeba stelivo 

 z drtě rašelinné tolikráte vyměňovati jako steliva jiná; 

 nejlépe vynikne přednost tato z následujícího přirovnání; 

 Slámové stelivo má 380% ssací schopnosti, stelivo lesní, 

 z jehličí a listí se skládající 350%, stelivo z drtě však 950%. 

 V poslední době se trhá samo Sphagnum, jež se lisuje v ba- 

 líky, a rovněž jako steliva užívá. Toto rašelinné stelivo 

 má 2400% ssací schopnosti. (Schreiber VIL Jahresber. der 

 Moorkulturstation in Sebestianberg, 1905). Hnůj pak z tohoto 

 steliva váže též mnohem více dusíku než hnoje ze steliv 

 jiných; obsahuje totiž 0'45% N, kdežto hnůj slámový 0'40%. 

 Třetí výtečná vlastnost steliva rašelinného jest jeho láce; 

 100 kg rašelinného steliva a drtě stojí průměrně u nás 

 K 2"40,kdežto totéž množství slámy někdy stojí více než 10 K. 



Rašelinné stelivo a drť vyrábí se nyní v Rakousku ve 

 13 továrnách ; výroba zavedena od roku 1885. V Čechách 

 nejstarší a největší jest továrna ve Stráži v jižních Čechách; 



