Ovogenetické studie. 19 



vají se v jádře, zmíním se ještě o zvláštních útvarech, které 

 můžeme sledovati téměř od samotného počátku konečné ko- 

 můrky. Tyto útvary jsem zobrazil na obr. 1 d. Představují 

 nám jakási malá jádra, jichž šťáva se však barví tmavěji než 

 šťáva ostatních jader; chovají pak dosti veliký »nucleolus« 

 intensivně se barvící nejrůznějšími barvivy. Tyto útvary ne- 

 jsou nic jiného, než jádra, která z jakékoli příčiny byla zba- 

 vena možnosti dalšího vývoje, propadla degeneraci a nemají 

 dále žádného významu. 



Oddíl trubice vaječné, kde jádra jsou opatřena již mixo- 

 chromosomy, je zajímavý také tím, že teprve zde přestává 

 syncytium, a jádra ohraničují se vlastní plasmou. Jakým 

 způsobem se to děje, jací činitelé při tom působí, není dosud 

 jasno a nezbývá tudíž, nežli konstatovati holý fakt. Prvé zá- 

 klady plasmy vaječné můžeme pozorovati v podobě půlmě- 

 síců, které barví se plasmatickými barvivy poněkud silněji 

 než ostatní plasma syncytia. Tyto půlměsíce přikládají se k 

 jádru na stranách, kde toto je volné, totiž kde nepřiléhá k ně- 

 mu jiné jádro. Tato plasma (neocytoplasma, nebo ooplasma, 

 jak ji zove Vejdovský) barví se z počátku jen velmi slabě a 

 málo odlišně od plasmy syncytia, teprve později je zbarvení 

 čím dále, tím tmavější. Když se byla jádra v dalším svém po- 

 stupu trubicí vaječnou poněkud uvolnila, tu nová plasma roz- 

 leje se rovnoměrně kol celého jádra, tvoříc kolem něho úzký 

 prsténec, který nyní již silnějším přijímáním barviva liší se 

 od plasmy syncytialní a teprve nyní můžeme mluviti o buňce. 

 Jádro i plasma nyní vzrůstá (nastala 2. perioda vzrůstu) neo- 

 plasma zatlačuje úplně starou syncytialní, barví se silně a ko- 

 nečně mladé vajíčko zaujme celou světlost trubice vaječné. 

 Tolik můžeme snadno viděti na každém poněkud slušně fi- 

 xovaném praeparátu. To jsou fakta. Naskýtá se nyní ovšem o- 

 tázka, co je příčinou toho všeho; co je tu nejdůležitějším čini- 

 telem! Je zajisté na snadě domněnka, že asi jádro bude míti 

 největší vliv na tvoření se neocytoplasmy ze syncytia, a že 

 z něho vycházejí látky, které působí na transformaci staré 

 plasmy v neocytoplasmu. Ovšem s naprostou bezpečností to 

 tvrditi nelze, a není pro to také ještě dosti přesvědčujících 

 důkazů. Bude dříve nutno podniknouti srovnávací studie o 

 této otázce (u jiných hmyzů ku př. Coleopter, rozhraničují se 



