46 XV. Jindřich Veselý: 



mase, »vnitřní jádro« přestává znenáhla přijímati jaderná 

 barviva a mění se ve skvrnu, zbarvenou plasmaticky. 



Zatím vajíčko vzrůstá do velkých rozměru, a teprve v 

 těchto vzrostlých ovocytách se tvoří strepsinemy. To pře- 

 hlédli všichni autoři, Pebaisieuxa nevyjímaje. Vidíme, že 

 vnitřní jádro nabývá opět vzhledu volnějšího, vláknitá 

 struktura stává se opět zřetelnou. Z endonucleu vybíhají 

 vlákna již po délce rozštěpená, která se rozptylují záhy po 

 celém jádře, tvoříce podobně jako jsme to viděli u Steno- 

 bothra, různě se křížící a splétající útvary (obr. 17). To jsou 

 strepsinemy ve formě dyad. Ony jeví týž charakteristický 

 vzhled, jaký je znám pro jiné hmyzy; ku př. Diestramenu, 

 Stenobothra a j.; nelze si je tak snadno zaměniti s jinou ge- 

 nerací chromosomů; zde však u Dytiscidů nebarví se násled- 

 kem katachromase jaderně, nýbrž jejich mladý chromatin 

 přijímá jen barviva plasmatická. To je příčinou, proč jsou 

 strepsinemy ve váčku zárodečném tak nezřetelné a proč u- 

 nikly také pozorovateli tak svědomitému jako je Debaisieux. 



Až k tomuto stadiu sáhají má pozorování na ovocytách 

 a zbývá mi promluviti ještě o živných buňkách. 



^ 7 ý v o j a činnost živných buněk D y t i s c i d u. 



U Dytiscidů rozlišují se živné buňky od ovocyt již bě- 

 hem differenciačních dělení. Jádro jejich rekonstruuje se 

 vždy jen z určitého poctu chromosomů, zatím co ovocyta má 

 o chromatickou hmotu více. Dospělé živné buňky nalézající se 

 již v plné vyživovací funkci, neliší se v ničem od buněk, které 

 jsme seznali u Carabů: jádro jejich je vyplněno množstvím 

 drobných částic chromatinových a uprostřed je »nucleolus« 

 rovněž chromatický. Přítomnost tohoto přehlédli Giardina 

 a Günthert, kteří takto vykládají vznik podivné struktury 

 živných buněk: 



Po posledním differenciálním dělení utvoří se v jádře 

 opět ehromosomy, tvaru malých krychlí, jako by se jádro 

 chystalo znovu k dělení, k tomu však nedojde, a uprostřed 

 každého chromosomů utvoří se nejprve dutinka, pak se tento 

 rozštěpí nejprve ve 2 části, dyady, a každá z obou polovin 

 rozdělí se opět na polovic a tak dostáváme tetrady (Gün- 



