50 XV, Jindřich Veselý: 



Jak známo vyznačují se acrotrofické vaječníky jedinou 

 velikou živnou komorou, v níž jsou soustředěny živné buňky 

 ve velkém množství. Tak je tomu i u chrousta. Živná komora 

 obsahuje elementy dvojího druhu; je tu veliký počet buněk 

 (není konečná komůrka tedy syncytium, jako u předešlých), 

 jichž jádra, opatřena jsou hojným chromatinem ve formě ne- 

 pravidelných shluků. Je zřejmo, že zde máme činiti s já- 

 dry, která vzhledem k svému fysiologickému účelu (sekreci) 

 jsou značně změněna co do chromatických elementů, krátce, 

 že to jsou živné buňky. (Musím při této příležitosti podo- 

 tknouti, že nikdy se mi nepodařilo u chroustů zjistiti dráhy 

 plasmatické, které spojují ovocytu s živnými buňkami a které 

 velmi zřetelně vystupují u Aphrophory a HemijDter, jak to 

 popisuje Vejdovský a jiní autoři. 



Kromě trophocyt jsou v živné komoře ještě roztroušena 

 četná drobná jádra, se sporým chromatinem; to jsou budoucí 

 jádra follikulová. 



Poněvadž exempláře chroustů, které jsem měl k dispo- 

 sici, byla. zvířata již dospělá, byly elementy ve vaječníku také 

 už ve stavu velmi pokročilém. Nemohl jsem studovati proto 

 prvé epochy vývoje. Zastihl jsem živné buňky již hotové a 

 nejmladší stadia ovocyt byla opatřena již mixochromosomy. 

 Jejich struktura u chrousta je dosti zřetelná a spirálu chroma- 

 tickou lze ve většině případů zřetelně rozeznati. 



O dalším pochodu nemohu říci mnoho nového. Není tu 

 téměř ničeho, čím by se chroust lišil ocl předešlých hmyzů. T 

 zde opět nyní nastává zduření lininového podkladu mixochro- 

 mosomů, a chromatická spirála splývá v malý nucleolek. Iso- 

 lované lininové sloupce táhnou se zprvu v podobě souvislých, 

 koncentrických pruhů ve vaječníku. Později duří vždy víc a 

 více a záhy vyplňují v podobě jemně zrnité hmoty celé jádro, 

 které vzrůstá do velikých rozměrů (TI. perioda vzrůstu). Nu- 

 cleolky, vzniklé splynutím chromouemu se shluknou a utvoří 

 nám již známé »vnitřní jádro«. 



Způsob, jakým z endonueleu se tvoří třetí generace chro- 

 mosomů, strepsinemy viděl jsem u chrousta poprvé. Je tu něco 

 podobného, co Vejdovský (1907) pozoroval u Rhynchelmis a 

 Glossifonie a nejnověji (191 2) též u Aphrophory. Chromosomy, 

 které se tvoří v mužském a ženském pronucleu u Phynchel- 



