ß XVII. Dr. Jaroslav Milbauer: 



odpovědi. Při reakci vznikající kyanovodík lze kvantitativně, 

 jmenovitě v proudu vzduchu předestilovat. 



Analogicky soli cínaté chová se i sůl cíničitá, v obou 

 případech vznikal příslušný hydrát, ať už nastoupena cesta 

 první nebo druhá, kdy obráceně do roztoku kyanidu roztok 

 soli cinicité vnášen. Reakce stejně jest způsobena hydrolysou 

 kyanidu draselnatého. 



Z uvedeného plyne, že i kdyby kyanidy cínu existovaly, 

 budou naprosto nestálé ve vodném roztoku a že ku jejich 

 přípravě dlužno hledati jiné prostředí než vodné. 



c) K tomuto podotýkám, že také uváděním kyanovodíku 

 do roztoku ciničitanu sodnatého pozorováno, že roztok zůstá- 

 val z počátku čirý, pak žlutý s pěknou zelenou fluorescencí, 

 načež se z něho vyloučila bílá ssedlina, která však záhřevem 

 se rozpouští. Po odpaření zbyl zpět ciničitan. Tu lze snad sou- 

 diti na reakci zvratnou: 



Na 2 Sn0 3 + 2 HCN + H 2 z^l Sn(OH) 4 + 2 NaCN 



d) Bezvodý chlorid ciničitý smíšen s kyanidem stříbrna- 

 tým (na 1 mol. prvého 4 mol. druhého) a zahříván na 180° 

 v zatavené rouře v bombové peci. Získána hmota černá, obsa- 

 hující parakyan, cín a stříbro, voda vyjímala z ní chlorid cí- 

 natý a ciničitý. 



e) Bezvodý chlorid ciničitý v etheru rozpuštěný nereago- 

 val ani po několika měsících s kyanidem stříbrnatým. 



f) Tavením chlorociničitanu sodnatého s kyanidem dra- 

 selnatým vznikala hnědá, jak kysličník olovičitý vypadající, 

 zcela amorfní hmota, obsahující cín, uhlík i dusík v měnivém 

 poměru, pravděpodobně směs látek, jíž rozluštit se mi dosud 

 nepodařilo. 



O účinku kyslíku pod tlakem na kysličníky kovové za vyšší 



teploty. 



Ukončiv svoji práci o přípravě minia pod tlakem 

 (srovnej zprávy uveřejněné ve Věstníku král. č. společnosti 

 nauk r. 11*11), počal jsem zkoušeti, jaký účinek vůbec má 

 kyslík pod tlakem na kysličníky kovové. 



Postupováno při práci takto: 



