2 XIX. Dr. Jaroslav Milbauer: 



stup k hmotě reagující, není potřebí jí míchati (části theore- 

 tické část druhá, str. 3.) ; zředění suroviny látkami indiffe- 

 rentními má škodný vliv na absorbci kyslíkovou (části II. 

 str. 9.), jedná se tu pravděpodobně o »zamazání« povrchu (táž 

 str. 10.) . Minium, vyrobené z kysličníku olovnatého, který pro- 

 sycen byl různými solemi, bylo obyčejně menšího obsahu kys- 

 líku superoxydického, též na barvě trpělo. Nenalezen tedy 

 touto cestou žádný výhodný positivní katalysator (táž str. 7. 

 a 8.). Jelikož však pokusy tyto neodpovídaly zcela případům 

 technické praxe, kde používané klejty v sobě uzavírají jiné 

 kysličníky, vzniklé současně s kysličníkem olovnatým při pra- 

 žení tajícího rudního olova, opakovány znovu a. vzat ohled 

 hlavně na ty případy, které v praxi nejčastěji přicházejí. 



V olovu technickém bývá obsaženo: stříbro, vizmut, zi- 

 nek, železo, antimon a měď. 



Pokusy o vlivu stříbra. 



Z roztoku čistého dusičnanu olovnatého a roztoku, ob- 

 sahujícího vedle dusičnanu olovnatého něco dusičnanu stříbr- 

 natého, sraženy uhličitanem sodnatým příslušné uhličitany, 

 jež po promytí a usušení při 300° C rozloženy. Vzniklý ky- 

 sličník olovnat.ý, zatížený kysličníkem stříbrnatým obsahoval 

 tohoto 3,2%. Skýtal při nižší teplotě (kol 300°) preparát hnědý 

 s 27% Pb 3 4 oproti 9,0% Pb 3 4 u čistého kysličníku olovna- 

 tého. Aby podmínky, za kterých oba preparáty vznikaly, byly 

 co nejpodobnější, dány obě reakční trubice s kysličníkem olov- 

 natým a s jeho směsí s kysličníkem stříbrnatým těsně vedle 

 sebe clo hlavní reakční roury, tak že nepatrné kolísání teploty 

 i tiaku stejně účinkovalo na oba preparáty a pouze účinek 

 přítomné »nečistoty« — zde kysličníku stříbrnatého — při- 

 cházel v úvahu. Při vyšších teplotách příznivý účinek oxydu 

 stříbrnatého nepozorován a vzniklo u preparátu, obsahujícího 

 totéž množství Ag 2 jako zprvu, stejné množství Pb.,0 4 

 jako u čistého oxydu. Při nižším obsahu oxydu stříbrnatého 

 (0,6 a 0,1%) nenalezeny différence skoro žádné. 



F o z o r o v á n í, že kysličník stříbrnat ý z a 

 n i ž š í t e p 1 o t y p ř í z n i v ě p ů s o 1) í, dá se snad vysvětliti 

 tou okolností, že se rozkládá velmi živě při 250°. 



