264 
af naturalstren , vägade till samtids förvåning och 
efterverlds beundran att med djerf, men såker och 
kraftfull hand teckna ett Systema Nature, Redan 
år en långd af år/sedan hans bortgång försvunnen, 
men det ljus han gifvit åt Vetenskapen, den till= 
gifvenhet. och fart, som han åt den beredt, -hafva 
sträckt sin verkan till alla odlade Fölkslag och 
burit ymöigfulk Axopsrat? 
rtvetenskapen: har sedan Linnés tid betyd- 
ligt förkofrat sig genom de mest ifriga och ihårdiga 
bemådanden af dess idkare. = Flera Våxtordnin- . 
gar, som af Linhné varit ofullståndigt kånda t. ex, 
Palmerna, Orchiderna, 'Gråsen, Cryptogamerna 
m. m.-fl., bafva blifvit utredda, Mossornas fru- 
ctification bekant, och en talrik mångd af enskildta 
» slågten och arter nårmare beståmda. WVåxternas 
anatomie, physiologie och chemie, förut så föga 
kända, hafva blifvit mera utarbetade, ån man nå- 
gonsin kunnat boppas; — Låran om: Våxternas na- . 
turliga fråndskaper, denna sköna, men alltid ofull- 
åndade” målning af Naturen, har blifvit bearbetad 
utur mera upplysande och för Vetenskapen förmån- 
liga synpuncter, Våxt-geographien, som så myc- 
ket upplyser oss om. Lånders climat, fruktbarhet 
och förmåga af odling har ur sin linda blifvit ut- 
arbetad af tvenne bland vår tids ber&åmdaste och 
mest förtjente Naturforskare, Humboldt och Wah- 
lenberg. ndteligen "måste ”man icke förgåta; 
att'då uti Linnés tid endast 10,042 WVåxtarter 
voro kånda, utgöra de nu bekanta; enligt Hum: 
böldts sednaste beråkningar, ett antal” af 44.000; 
hvilket nogsamt vinnar om det nit, som lifvat Ves 
tenskapens Idkare;- At nihil ab omni:parte: beatumé 
Genom det stora antal af: våxter, som i sed- 
hare tider blifvit uppråckt, uppkom en ganska mårk: 
bar svårighet att rigtigt utreda och::b 
