UndersSgelse over Vormen og Glammeru 35 



Dette fidfte var vel at foretrække, fordi man derved 

 lettere undgik Skjærene» Det bemærkes, at Nivelle- 

 mentet ikke gav nogen Hdideforfkjel umiddelbar oven- 

 for Snevret, hvilket fandfynligvis hidrdrer fra Bag- 

 evjens Opftuvning» 



Strax nedenfor Snevret gaaer fra Oftfideh et 

 blindt Skjær ud i Elven henimod Midten, hvoraf gan- 

 {ke lidet fees ved lavefte Vand og forn bor forfynes 

 med et Vårtegn, der vifte fig ved Middeivandftand; 

 Forftranden, der ligger indenfor dette Skjær, fees i 

 hdiefte Vandftand forn en liden Holme» Bredderne 

 vedblive fremdeles at være Fjeld paa Oftfiden, belag- 

 te a f og til med flore Stene, og ved Pladfen nordre 

 Fos/en ligger en Steenuur paa Forftranden; paa Veft- 

 fiden derimod er Bredden Leer ftrax nedenfor Snev- 

 ret. Strdrnmens Virkning ophdrer omtrent ved fdn- 

 dre Fosfen, og den Hurtighed, hvormed Vandmasfen 

 ftyrter fig frem, har foraarfaget et uforholdsmæsfigt 

 Dyb i Elven udenfor de nævnte Huusmandspladfer» 

 Paa Oftfiden er Forftranden Sand og enkelte Stene, 

 famt en temmelig ftor Steenuur nedenfor Bugten ved 

 fdndre Fosfen; langs Veftfiden gaaer Forftranden 

 langt ud, er Sand og belagt med ftore Stene, indtil 

 Fæhageodden. 



Ved denne Odde tiækker en ftor Evje ind fra 

 Elven, forn optager Andelvtn eller den Aa, forn dri- 

 ver de forfkjellige Brug ved Eidsvolds Jernværk, og 

 forn i Ut Ldb herfra modtager Rifeelven, der heller 

 ikke er ubetydelig. Paa det Sted, hvor Andelven 

 ldber ud i Baarlidals evjen, er et Mollebrug og 2de 

 Qvantumfauge, hvilke ei have Vand om Vinteren i 

 almindelige Aaringer. Strommen fra Andelven ne- 

 denfor disfe Brug er ubetydelig og taber fig ved hoi* 



3* 



