Undersflgelse over Vormen og Glommen, 47 



efter noiere Underfogelfe vælges, da bor den dog 

 forenes med en Varpeanftalt. *) 



Det nedenfor liggendeBalin, eller Svanevigen, hvori 

 Strommen fra Fosfen ftyrter fig ud ved Hoivandene 

 med overordentlig Force, er betydelig ftort, og om- 

 kring den der liggende Forfanding eller i Stroget af 

 Bagevjen af betydelig Dybde. Det er, forn for fagt, 

 aldeles umuligt i Flomtiden at vove fig ud i de 

 Hvirvler og Slyrtninger, forn folge den veftre Side 

 af Vigen , men hvilke dog ftandfes noget ved den 

 paa famrae Side liggende, langt frem i Elven ragende 

 Stenuur, kaldet Jutulbrua; men idet Stromrafet her, 

 tabende noget af fin Vælde, gjor en Boining for at 

 komme ud gjennem Lobet, afgiver det den omtalte 

 Bagevje, fom med megen Styrke trækker fig langs 

 det oftre og nordre Land i Vigen indtil Odden fon- 

 denfor Fofseidet, hvor den igjen forener fig med Hoved- 

 ftrommeii* I det ddde Vand fom opftaaer af Bag- 



*) Ingen af de her angivne Maader til at fremme 

 Svanefosfens Pasfage for Flodfartdier, er efter nær- 

 mere Overveielfe antaget af Kanalinfpektoren. Saa- 

 vel fordi en Kanal og Slufe, den bedfte af de 5 an- 

 førte Indretninger, ikke er fuldkommen og lige virk- 

 fom i alle Vandftande, fom og fordi man maa befryg- 

 te at Gjennemftikningen og Slufekammeret med der- 

 til horende Porte heller ikke vil være lidet bekofie- 

 lig, er det foretrukket at omgaae Fosfen gjennem tit 

 omtalte DaJfore med en Iernvei paa Muur, og Op- 

 vindingsanfialter, der drives af en Dampmafkine; 

 Bekoftningen for alt dette er derfor anfat i Overflaget 

 til Flodens Seilbargjorelfe. Fartoierne fluilde ved 

 denne Indretning, hvorover en noiere Forklaring 

 fiden fkal gives, ikke behove at omlade, men gaae 

 med fuld Laft forbi Fosfen. 



