UndersSgelse over Vormen og Glommen. 25 



derne og maafkee ei foraarfaget af Elven, hvis Pro- 

 fil ellers allevegne er ftort nok til Pasfagen» 



Tra Zakariashullet forlfætter Elven Lobet mod 

 Dytterudtangen, og her paa Veftiiden gaaer en Bag- 

 evje, fom fluttes eller forenes med Hovedftrommen 

 oppe ved Bjerknæsfaldet. Elvfengen bliver paa det- 

 te Stykke bredere og mindre dyb, faa at den, foru- 

 deti en liden Grund, der efterlægges ved Veltiiden, 

 ogfaa ervanfkelig at pasfere ved meget lavt Vand om 

 Holten og med 5 Fod dybgaaende Fartoier. Strom- 

 ftregen, eller fom Bdnderne udtryksfuldt nok iige, 

 Strbmrafet, er ellers omtrent i Midten af Elven, dog 

 lidet mere oftlig end veftlig og det hoie Vand har, 

 faavel langs Veftiiden fom langs Oen Fremmentangen, 

 gjort nogle fmaae Anfald paa Bredderne, Ligefor det 

 Sted, hvor den gjennem det lille Sund gaaende Arm 

 forener fig med Hovedlobet og endnu noget længere 

 ned har man 2de Banker midt i Elvlobet, hvoraf den 

 mindfte og nordligfte ved meget lavt Vand kan være 

 fynlig. Ved en Forbindelfe af Fremmentangen og 

 det fafte Land, fom for er nævnt, vildc disfe Grunde 

 tilligemed Uregelmæslighederne i Dybderne ovenfor 

 bortfalde» 



Elvens Lob er nu paa et Stykke renere end for- 

 hen og Dybet holder fig rneeft til det veftre Land 

 fra Bunæsbret indtil forbi Sætergropa. O v en far Ron- 

 fenoret gaaer paa Oftiiden en Bagevje, der forft fJut- 

 ter ved Pladfen under Lynæs. En anden Opevje, 

 ovenfor ved Dytterudtangen paa Veftiiden, gaaer lige- 

 ledes et Stykke opad. Alle de her nævnte, faavel- 

 fom de folgende Bagevjer, ere"ved hdit Vand af væ- 

 fentlig Nytte for den Flodfait, fom nu finder Sted, da 

 Mdien med at komme opad Strommen derved lettes 



