Undersogelse orer Vormen og Glommen. 7 



derne kalde den. I fædvanlige Aar begynder *) denne 



Fiom i Slutningen af April eller i Begyndelfen af 



Mai, og naaer efter Midten af Mai lit hoiefte Punkt- 



Floden falder nu igjen, men medens denne forfte 



Flom aflober noget, fmelter mere og mere aflismas- 



ferne i de hoiere liggende Egne og omkring St. Hans 



Dags Tider hæver fig en nye Flom, fom for det me- 



fte tilbringes Miofen gjennem Lougen og fom i Al- 



mindelighed bliver den ftdrfte. Denne Flom kaldes 



Sommerflommen eller Hegge/lommen. Ofte, dog ikke 



alle Aar, har man en tredie Flom i Juli Maaned, fom 



kommer gjennem Lougen, ventelig fra de hoieite Fjelde» 



Men Forfkjellighederne i denne Naturens Operation 



gaae, fom i alle andre, i det Mangfoldige, og man har 



endnu for faa Data til at kunne uddrage nogenledes 



beftemte Refultater. 



I Glommen begynder Våndet at Itige fra lavefte 

 Punkt nogle Dage for end 'i Vormen, og kommer faa 

 meget hurtigere, at Storelven (faaledes kaldes Floden 

 efter Sammenlobet ved Næs paa ovre Romerige) 

 opnaaer lit Hoieite i VaarfLommen forend Vormen, 

 hvilket vifer at i den Trakt, Glommen pasferer, maa 

 forcgaae en håttigere Oplosning af lis- og Sneemas- 

 ferne; dertil er og Storelvens Vaarflom altid den 

 ftorfte. Disfe Omftændigheder have den Indflydelfe, 

 at Hovedilodens Vand træder ind i Vormens Leie i 

 et Par Dage; hvad Virkning hermed er forbimden, 

 findes nedenfor forklaret ved Befkrivelfen over Elv- 

 ftykket No, 5 i 3dié Plan. Derimod bliver Glom- 

 mens Sommerflom Tjelden af den Betydenhed fom 

 Vormens, og dette bevifer at de Fjelde, hvorfra den 



*) Flommens Begyndelfe reguet fra Middelvandiiand. 



