Undersogelse over Vormen og Glommen. 75 



Strbmsftrbmmen er tildeels en Fortfættelfe af de 

 ovenfor liggende Steenurer, men Stenene paa Oftfiden 

 ere meget fvære og? hvile fandfynligvis paa Fjeld. 

 Flodens Indfkrænkning heraf» foraarfager Strdmgangen, 

 og Haftigheden fandtes 5 Fod i Sekundet den 5te 

 Juni; ftærkere er den i hdiefte Flom» Opftuvning 

 var ei mærkbar» 



Der findes her et tilftrækkeligt endfkjdndt fmalt 

 Dyb, hvor almindelige Flodfartdier kunne gaae; des- 

 uagtet burde dog den hele Strom ndiagtigt underfdges, 

 hvilket ikke kunde fkee formedelft lis om Vinteren 

 1825. Optagningen af Slenene paa Bunden i Strom- 

 men burde fættes i Forbindelfe med Rydningen af 

 Steenurerne ovenfor, ligefaa bor Foldvæld og Boding- 

 urerne bortfdres, indtil man Hoder paa Fjeldet; det 

 famme' v gjælder om Bodinguren i Midten af Ldbet eller 

 i Enden af Strdmmen» Paa Veftnden maa Klippen 

 Natfkjæret forfynes med Mærke og den Store Stroms- 

 jiur borttages, faavidt nddvendigt er, uden Fare for 

 Bredden» Denne fuldftændige Oprydning, udfdrt i 

 Forbindelfe med den ovenfor, vil gidre den hele 

 Strgekning fuldkomtnen llcikket til Befaring; *) men 

 af flere nedenfor indlyfende Aarfager vil det fees, 

 at man til en Flodfart behover Dampfartdier, forn 

 bringe Laftdragerne opad gjennem hele Vanddraget, 

 og derfor anfdres ingen Varpeindretning for Strdms- 

 ftrdmmen, hvilken ellers var forndden» Pasfagen op-» 

 ad gaaer nu til de ilefte Aarstider for fig ved at trsek«. 

 ke Baadene langs det veftre Land, 



Strax nedenfor Stromsftrdmnien er Ldbet frit og 



*) Qp rydningen paa Foldvæld og Bodinguren famt i 

 Stromsiirommen er anfat blandt Qmkofiiiiiigerne for 

 Farbargjorelfen, 



