76 Schive 



mere end dybt nok, men udenfor Stromsevjen ftoder 

 man atter paa 2de Skjær, BodingJTcjær kaldet, hvoraf 

 det veftlige bor forfynes med Mærke for de htiiere 

 Vandftande, da Hoveddybet falder paa denne Side. *) 

 Saavel paa oftre fom veftre Forftrand rage fniaae ube- 

 tydelige Klipper frem af Sandet; den mærkeligfte er 

 Blakshella ved Gaarden nordre Udenæs. Lobet er 

 frit og reent fra Bodingfkjær indtil Jdndre Udenæs, 

 udenfor hvilken Gaard der fkal ligge 5de fmaae Skjær 

 i Elven, fammenbundne ved Steenurer, der let la- 

 de fig bortrydde. **) Det var ugjorligt til de for- 

 kjellige Tider, Underfogelfen fkede, at komme til rig- 

 tig Kundfkab om Beliggenheden af fidftanforte Skjær» 

 Dybet er derefter fremdeles paa Veftfiden, og tilftræk- 

 kelig dybt i Heften af Elvftykket, hvor Floden nu 

 gjor en Bdining mod Velten. 



I Begyndelfen af denne Eivdeei er Bredden paa 

 Oftfiden Leer under Sand, temmelig lav og tlad, me- 

 get udfat for Nedbrydning af Tælen og Kilder, der 

 arbeide fig frem i Elven. Traditionen vil vide, at 

 Terrainet omkring Gaardene Brauter forhen har traadt 

 længere ud i Floden, og at disfe Gaarde ere flyttede 

 tilbage fra Bredden formedelft Jordfkred, hvilket ikke 

 fynes urimeligt; maafkee har Gaardenes Navn ogfaa 

 deres Oprindelfe af Nedbrydningen» Affkjæring af 

 Kilderne ved Foden af de bagenfor liggende Bakker 

 vilde fandfynligvis forekomme Uheld i Fremtiden. 

 Fra Foldvældevjen indover er Bredden blot Sand, 

 bliver lavere ved Gaarden Stahoug, og er i den fidfte 



*) Anfat blandt de ovrige Somærker. 

 '*) Anfbrt i Overilaget. 



