Undersogelse over Vormen og Glommen 81 



de i forrige Elvdeel omtalte Elvebrud ; veftenfor åifr 

 fe er et Bredden betryggende temmelig fladt Forland, 

 hvilket dog burde "været beplantet, da det er glidbart 

 og Elven fynes at arbeide hg mere og mere ind i 

 Pienden bag Bergsfanden. Bergsholmen felv er ud- 

 fat for Undervaflcning, da Dybet her ligger nær til 

 Bredden, men denne nederfte Deel af det veftre Lob 

 har ingen væfentlig Indflydelfe paa Hoveddybet, hvori 

 Fartoierne fkulle gaae» Stromhaftigheden i denne 

 Egn er ikke flor, og derfor behoves vel ikke noget 

 Dækningsmiddel for det forfte, naar blot Skoven bli- 

 ver ftaaende» Nedenfor Bergsfanden blive Bakkerne 

 hoiere og mere bevoxede, men dette fidfte langt fra i 

 den Grad, forn den glidbare Leerart fordrer, derfor 

 fees og udenfor Gaarden Frohoug et lidet Iordfaid 

 og ftrax nedenfor dette et Par fmaae Elvebrud* Dy- 

 bets Nærhed til Bredden ved Heggeftrommen gjor 

 denne Deel meget udfat for Underfkjæring, og ufeil- 

 barlig var allerede et Itort Stykke ftyrtet ned, hav- 

 de ikke den her tykke Skov afværget faadant. I 

 den lange Bovra, en Evje nord i Elvftykket, ned- 

 kommer en Bæk, fora driver en Saug og et Molle- 

 brug. 



Den oftre Bred deriraod er allevegne Sand, kun 

 Stahougholmene i Indlobet til Evjen Beingen ere 

 Klipper under et mægtigt Sandlag. Hele denne Bred 

 er flad, ftærk begroet og noget udfat for Overfvom- 

 melfe i hoiefte Flomtid, indtil Okna, en temmelig 

 betydelig Evje, hvor der findes et Mollebrug i den 

 nedlobende Bæk» Noget hoiere bliver Terrainet fon- 

 denfor Okna, og Leerbakkerne vife iig bag det af 

 Sand beftaaende Forland indtil Slutningen af denne 

 ElvdeeU 



6 



