Undersogelse over Vormen og Glommen. 97 



ilingen nordre Vfig er en Lændfe anlagt, hvori T5m- 

 meret gaaer ind med Bagevejen fra nederfte Ende, 

 og ftandfes red den overfte; denne Lændfes Henfigt 

 er, ligefom ved Bergslændfen i 10de Elvftykke, at hin- 

 dre Bingslændfens Overlæfsning. Ved Bredden har her 

 lagt fig en Sand kaldet Hoel/anden, og man bemær- 

 Iter i denne Egn 2de Skjær, nemlig Sund/lottet og 

 den Klippe, hvori Enden af Lændfen er fæftet. Op- 

 evjen har i den fdndre Bugt dannet Fofsfanden, og 

 en anden ifoleret Grund, fom aldrig blottes. Bagevjen, 

 forn gaaer langs Landet her op under Fosfen, maa 

 formeentlig blive nyttig for de opgaaende Fartoier. 



I Slutningen af Bafinet Hoder man paa et Skjær, 

 kaldet Maagefkjær, fom overfvomnnes ved Hoivande- 

 ne og derfor maa forfynes med Mærke. *) Lodfkud- 



Forholdet heri nogenlunde afpasfet cfter Pasfagene 

 Længde, ligefom og Kraften maa foroges eftcr det pas- 

 ferende Slædeantals Storrelfe. Ideen til denne hele 

 Indretning er tåget af Skibsbygger i Leith Thomas 

 Mortons Patent-Slæbeveie, efter hvilken Fartoier af 

 henimod 500 Tons drages opad en fkraa Plan; dette 

 Skrift er fammenholdt med Nicolay "W oods Afhand- 

 ling om Dampvogne og Jern v eie. 



Plan IX har endvidere et Længdeprofil af Fos- 

 fen i lavefie Yandftand, Fig 1, a, ligefom der og vi- 

 fes paa Grundridfet, hvad der i Flomtiden er over- 

 fvommet. Bolgegangen ophorer i famme Yandftand 

 noget nedenfor Kattehullet; Faldet er ganfke ophorl 

 ovenfor famme og Bagevejen, fom haves ved Hoivau- 

 dene paa Oit/iden, er nu ganfke borte. Det i Fodmaal 

 angivne Dyb er mellem de punkterte Linier og Lan- 

 det ftedfe under, udenfor over 5 Fod. De med. 

 Mærket o paaforte Hoider ere optagne for nogenle- 

 des at kunne beregne Bekonningerne af Muren. 

 *) Dette Mærke fiaaer blandt de OYrige i Overflageu 



7 



