Undersogelse over Vormen og Glommen. 99 



dingér bringe dem opad Snevret. Mellem Skjæret 

 nedenfor Sterten og den oftre Bred nedover ligger 

 efter al Rimelighed et dybt Skjær,*) thi Bolgegangen 

 i Flomtiden er meget ftærk paa dette Punkt, faa at 

 Fartoierne maatte gaae fra Bjornsvigen langs det nor- 

 dre Land ovenfor de 2de Skjær og forbi Bjornfkal- 

 len ind i Sterten, fftedetfor den renere Vei veften 

 eller fonden om Skjærene og derpaa langs oftre Land. 

 Ved en partiel Bortminering af Bjornfkallen og ved 

 Opftuvning af Elvmasfen ved g, begge Dele afpasfede 

 med fornoden Noiagtighed, vilde formeentlig en ftor 

 Deel af Vanfkelighederne ved Sterten formedelft det rin- 

 ge Dyb i Bjornsvigen, lamt ved hiin heftige Bolgegang 

 bortfalde; men det fordrer en noiere Underfogd fe, 

 hvorvidt faadant formedelft de anlæggende Værker 

 til Fosfens Pasfage, eller de paa Nordfiden nedbrud- 

 te Bredder kan være tilraadeligt. **) Da Skjæret 

 mellem Sterten og g er overfvommet til næften la- 

 vefte Vandftand, maa del forfynes med Mærker for 

 den Tid hvori det kan fkade. 



Fra Sundfosfen er Veftiidens Bred for de hoiefte 

 Vandftande Sand, med en for de lavere af Fjeld, 



*) Dette har ganfke bekræftet fig Yed Opmaalingen i 

 1326, men Skjæret ligger dog faa dybt, at det ikke i 

 lavefte Vandftand kan optage 4 — 5 Fods Fartdier. 

 **) Den noiagtigere Underfogelfe i 1826 vifer at man uden 

 Fare kan opftuve Elven 2 Fod ved g. Dæmningen 

 er antaget udfdrt af Fafkiner. Overflaget og Bortmi- 

 neringen af Bjornfkallen til lavefte Vand er ligeledes 

 anfat.- Men det bliver ogfaa nodvendigt at forbinde 

 Opfiuvningen ved g med en anden imellem bord- 

 enden af Fosfeholmen og nordre Bred, hvilket Snevre 

 kaldes Stinten, thi ellers opnaaede man ikke Henligten 

 forn man burde j ogfaa Bekoflningen herfor er anfort. 



• 7 * 



