Undersogelse over Vormen og Glommen. 105 



faramen, og Forbindelfen af disfe maatte derfor flyt- 

 tes lidet længere op; hvilket Alt ikke kan være til 

 fynderlig Hinder, da Lændfen fjelden eller aldrig er 

 fuld af Tommer» Derimod var det i alle Henfeender 

 vanfkeligere at lægge Gjennemlobet paa Elvens fon- 

 dre Side* 



Allevegne beftaaer Bredden, fom havdes ved 

 Underfogelfen, fra Stinten til c eller Luushammeren, 

 af Sand og Fjeld; det fidfte kan ei ligge dybt, hvor 

 det ikke fees i Dagen. Bredden for de hoiefte 

 Vandftande er derimod Leerbakker, nedbrudte paa 

 hele Strækningen, hvorfor de bor beplantes forfvar- 

 lig; kun paa et enkelt Sted træder Fjeldet frem. Fra 

 Torkopevjen til Fagerhytten er ligeledes Sandbred, 

 men derimod Hovedbredden Sandbakker, fom maae 

 beplantes. Fra fidftnævnte Plads til Slutningen af 

 Elvftykket ere begge Bredder Leer, den yderfte af 

 et temmeligt blodt Slags; her er allevegne Elvebrud 

 og en fulditændig Beplantning derfor nodvendig. *) 



Sydiiden af Fosfen har ved Bredden Fjeld, hvor- 

 paa hviler et Leerlag, I Fyensvigen har lagt fig en 

 Forlanding, og indtil Kuclfkerucl feer man Bredden 

 for det melte at beftaae af Fjeld og Hdiderne eller 

 Hoivandsbredden af Sand; men fra fidfte Plads til 

 Rebak ligger en nu gammel Forfanding til Hoved- 

 bred langs Kudflcerudfanden. Man træffer forft Fjeld 

 nedenfor Rebaklændfen paa enkelte Punkter, Bak- 

 kerne derimod ere allevegne Sand. 



Ved Underfogelfen den 22de Auguft fandtes 

 Stromhaftigheden i det nordre Lob ved Solbergfan- 

 den 2,7 Fod i Sekundet. Den beftandig herfkende 



*) Alle dbfe Beplantninger ere anforte i Overflaget, 



