114 Schive 



fvære Korrektioner efter alle Regler, hvilke maafkee 

 kunde blive nddvendige. Desuden er Materialets 

 Natur faadan, at ligefom det let bortfpifes, faa udfor- 

 dres paa den anden Side kun meget fimple og lidet 

 bekoftelige Midler, for at beholde det, hvor det en- 

 gang ligger. *) 



Elvdybet driver fra Pladfen Haga temmelig hur- 

 iigt øver til den modfatte Side, og folger nu her langs 

 Landet indtil Hoelslændfen. Sandene mellem denne 

 og Finsnæs, der aarlig nedbrydes, vife at denne Ret- 

 ning ikke er meget gammel, men at Dybet forhen har 

 gaaet i Midten, eller, forn gamle Folk ville vide, paa 

 oftre Side, hvor nu den meget flore Frogjtadfand 

 ligger. Denne er endnu kun at betragte forn en 

 langt fra det oftre Land udftikkende Forftrand, forn 

 ved de lavefte Vandftande, ifær i dens nordre Ende, 

 har en ufynlig opad Lobet gaaende Grund, hvilken 

 tilligemed Sanden felv aarlig forhoies, og allerede er 

 Vahlfanden en, ved Vandftanden for Underfogelfen i 

 Slutningen af Auguft, lynlig DeeL Enkelte Mærker 

 udfordres for Seilladfens Skyld paa Frogftadfanden, **) 

 og den veftre Bred bor fikkres mod fremtidige Ned- 

 brydninger for at beholde Dybet hvor det nu gaaer. 

 Fra Hoelslændfen gaaer Dybet mere ud i Mid- 

 ten; man træffer nu en dyb Grund langs Veftliden, 

 forn er ujævn, hvilket formodentlig kommer af Vand- 

 hvirvlerne over Stenene, der ligge ved Bredden. 



*) I Overflaget er ogfaa antaget at 27 Afviisningskrybber 



, anlægges paa veflre Forftrand, . den ene paa Skaarer- 



fanden, den anden paa Fallerfauden. 



**) Disfe Mærker ere anfatte blandt de ovrige i Overfla- 



get; ligeledes er en Sum opfort til Beplantninger fra 



Faller til Houger» 



