Undérsogelse over Vormen og Glommen. 117 



bortfpifes Aar for Aar og burde derfor dækkes, fora 

 for er omtalt. Ved den ubetydelige Hoelslændfe træ- 

 der Elven frem paa et lidet Stykke, men indtil Evjen 

 under Houger har man famme Hovedbred fom ovenfor 

 og derefter Sand til Vilbergaajen. Den ved Under- 

 fogelfen fremtiædende Bred er paa hele den aniorte 

 Strækning af det almindelige Slags, kun ved Garder- 

 uren feer man paa en liden Strækning Steenunr. Vil- 

 bergaafen-gjor Fjeldbred, hvor den ligger, men derfra 

 til Lund er atter 2de Strande, dog uden Elvebrud» 



I denne Floddeel underfdgtes Strommens Haftig- 

 hed ved Hoelslændfen og fandtes 2,8 Fod i Sekundet 

 den 2den Auguft 1824. Paa flere Steder i denne fom 

 i de forrige Elvdeie hindrede Vinden flere deslige 

 Underfogelfer, og der var ei Tid til at oppebie ftille 

 Veirligt. 



Det ftore, mellem overfte og nederfte Bredecir- 

 kel i Flomtiden omtrent 5\ Mile Jange og mellem i 

 og i Miil brede Vand, Oieren, begynder ved Plad- 

 fen Lund, Den overfte Ende af denne betydelige 

 Indfoe har vel c\en ftorfte Deel af Aaret fin rette Be- 

 gyndelfe forft en Miil nedenfor det Sted, hvorhen den 

 i Flomtiden ftrækker fig, men dens oprindelige Bred- 

 der ere dog faa temmelig de for denne Vandftand, og 

 blot det med Glommen, Nit- og Leerelvene kommen- 

 de Material har gjennem Aartufinder givet den en 

 forandret Skikkelfe, faaledes at disfe Elves Fortfæt» 

 telfer ud over de uhyre Forfandinger i de lavere 

 Vandftande gjore, at Indfden regnes i daglig Tale kun 

 fra de oplagte ftorfte Oers Slutning. 



Jordsmonnet, hvo ra f de i Flomtiden overfvomme- 

 de Egne beftaae, vifer tydeligt hvorfra de ere komne. 

 Elvenes Standsning i Soen maatte her fom anden- 



