Undersogelse over Yormen og Grommen. 147 



feer disfe Bredder i Naturen. De ere, paa de faa 

 aabne Punkter nær, næften ufremkommelige til begge 

 Sider. Antages derimod, at et fligt Anlæg ikke bur- 

 de folge Flodleiet, meil gaae den mulig kortefte 

 Vei fra Oieren til åen atter feilbare Deel af Elven, 

 faa torde det være den ftorfte Vanfkelighed, at erhol- 

 de den tilftrækkelige Yandmængde til Kanalens Be- 

 fpiisning, og faavidt vides, findes ingen Sde i Terrainet 

 til Siden, fem pasfende opfyldte denne Fordring; ei 

 at tale om alle andre Befværligheder, fom fkulde 

 overvindes. Den torre Vei med Jernbaner raaatte 

 altfaa blive det bedfte Komrnunikationsmiddel paa 

 dette Stykke, men af forhen angivne Grunde fore- 

 kommer ogfaa denne Maade henfigtslos. Dog hvil- 

 ke Beftemmelfer der end tåges i Fremtiden, med 

 Henfyn til Vauddragets Farbargjorelfe nedenfor Oie- 

 ren, faa maae de altid grundes paa en ITnderfogel- 

 fe af langt vidtldftigere Omfang, end denne kunde 

 blive, hvilken fra Oieren til Headud ved Fredrikftad 

 neppe medtog en Maaned. 



Nedenfor Teglfiograalen ved Gaarden Linnehoel, 

 No. 26, ftoder man paa en Oe midt i Lobet, kaldet 

 Valdhbe, hvor nogle af Fortidens Kjæmper (kulle 

 have huferet og hvor der fenere i Middelaldere** 

 ftod en Borg; endnu fees Ru de ra af G rund volden, 

 Strax nedenfor .ligger LinnehoehrL&ndfe, tvert over 

 Elven, der optager alt det Tommer, forn gaaer gjen- 

 nem Mdrkfosfen. Tommeret forteres her og flodes 

 til Saugene læagere nede i Vanddraget» Lændfen er 

 anlagt meget hæsiigtsmæsfigt og har paa Jondre Ende 

 en betydelig Slakelændfe, til famme Brug fom ved 

 Bingslændfen er omtalt. 



Paa en ai Lændfeftokkene obferveredes deii 



10 * 



