150 Schive 



og Fjeld, kun ndenfor Gaarden Rosegg er Sand- 

 bakker. 



Siavel Lererne lil begge Sider forn de fig langt 

 frem i Elvefengen ftrækkende dybe Grunde vedblive 

 ind i det 29de Elvftykke, holdende Dybet i Midten; 

 men ned en lo r Liverudtang- og Nordbybugterne deles 

 Ldbet i tvende, fom lade Midt/anden niellem fig. 

 Strax uden for Borgebugten to rene l3egge Grene fig 

 igjen, og Dybet falder nu mere 'over mod veftre 

 3Land indtil Ly/iad, hvor det paa ny dreier fig mod 

 den anden Bred, ved hvilken det findes ved Pl-idfen 

 Holmen i Slutningen af Elvftykkef, Lererne ftrække 

 fig der, hvor Dybet ikke boier mod den ene eller 

 anden Kant, temmelig langt ud fra Landet ; de hos 

 dem liggende dybe Grunde ere ligeledes betydelige. 

 Det fynes af de indhentede Efterretninger temme- 

 lig fikkert, at Elvens Afleduingsevne i denne og fol- 

 gende Dele aftager, eller at Våndet her fynker 

 mere end overfor, forend det naaer fit lavefte Punkt, 

 fra Underfogelfen den 5 og 6 Oktober at regne. 



Bredderne ere for ftortte Delen Fjeld. Paa 

 Oftfiden nedkommer Brcekkeaae^ lom driver et Qværne- 

 brug og 8 Saugblade, og findes desuden her 2de 

 Kehrrater. Aaen har Vand hele Aaret. Retningen 

 hvori den lober ud over Leret i dens Vinterleie, fees 

 af Tegningen; kun Hoft og Vaar har den Strom. 

 Paa Veftfiden kommer en liden Aae ned i Vinæsevjen 

 hvori drives l\ Saugblade og flere Qværnebruge; den 

 lober li ge led es u-d over det her liggende mit-dre 

 Le re. 



I den næftfolgende 30te Elvdeel deler Dybet 

 fig i Begyndelfen i 2de, ladende en flor Grnnd i 

 Midten, fom aldrig blottes. Strax ovenfor Glenne- 



