Undersogdse over Vormen og Glommen. £5i 



holen famles det igjen, holder fig dereftcr med atter 

 deelt Ldb ned mod Furuholmen , hvor det findes læt 

 til oftre Land gaaende paa becge Sider af Rakkeren 

 oe den i de lavefte Vandftande blottede Furuholm- 

 fand y og lobende fiden med fordget Strdmhaftighed 

 ud i Giommens Hovedarm til Saipfosfen. I de lave- 

 re Vandftande fdlger den hele Vandmasfe denne Vei, 

 i de hoiere derimod gaaer en ftor Deel paa Veftfiden 

 af Thunoe ned gjennem Mingevandet i de fdlgende 

 Elvftykker No. 31 og 32, og forfaavidt forn Våndet 

 ei iinder Afldb gjennem Aagaards - Elv , opftuves 

 det faaledes i Isnæsfjorden i N. 32, at der herfra 

 fkeer Aflob tilbage til Glommen, naar denne i Okto- 

 ber modtager mindre Vandmængde end forhen, eller, 

 med andre Ord, Vandmasfen gaaer famrne Vei tilbage» 

 forn den kom; og denne Operation varer indtil Lerer- 

 ne ved Nora i No. 30 ere blottede. Formedelft 

 Indtrykningen gjennem Mingevandet og Isnæsfjorden 

 fynker og Våndet i denne Elvdeel mere end oven- 

 for; Retningen af det lidet dybe Ldb i Nora vidne r 

 om Tingens Rigfighed. 



Hvorledes Lererne firække fig til begge Sider 

 fra Bredderne, der næften allevegne ere Fjeld, fees 

 af Tegningen. Ved Glenneholen ligger en liden 

 Lændfe; det famme er Tilfældet ved Glenneevjen f 

 hvorfra en Baek har fit Vinterldb til Nora. I de 4 

 fidfte Elvftykker beftaae Lererne af en fand og leer- 

 blandet Masfe ligefom i Oieren. 



Dybet er gjennem No. 27, 28, 29 og 30 alleveg- 

 ne tilfti ækkeligt i Hovedldbet for l\-5 Fod dybtgaa- 

 ende Fartoier. Men da Underldgelfen blev fortfat 

 ad en Vei, paa hvilken ingen Seillads er mulig, faa 

 ligger det ndenfor Grændfeme at ville yttre noge» 



