6 XIII. J. Hanuš a Ferd. Petřík: 



kokosového. Jakkoliv tyto výsledky jsou velmi zajímavé theoreticky, 

 upustili jsme od dalšího sledování celé otázky a to jednak proto, že 

 u kokosového tuku nedocíleno obohacení tak vysokého, aby rozpětí mezi 

 čísly ethylestherovými alkoholického podílu másla a tuku kokosového 

 bylo mnohem značnější než u tuků výchozích, jednak, že operace 

 sama jest nákladná, vyžadující velké množství alkoholu, výchozího 

 tuku, značně času, a nevyhovujíc při tom v leckterém ohledu pod- 

 mínkám kvantitativním. Mimo to však nebylo by lze vzhledem k ne- 

 patrnému podílu v alkoholu rozpustné části u kokosového tuku oče- 

 kávati, že by se dokázalo malé množství pod 10% jdoucí kokosového 

 tuku bezpečně v másle. I přikročeno k druhé cestě, zkusiti, zda, 

 přežene-li se větší množství kapaliny, nedospěje se ke konstantnějším 

 výsledkům a zvlášť nápadným rozdílům. 



Poněvadž ve vodním destilátu kokosového tuku jest, jak Hanuš 

 a Štekl dokázali kapry lové kyseliny kol 40%? laurové as též tolik*) 

 u másla však kaprylové kol 50% a laurové jen kol 15% a poněvadž 

 ethylesther laurové kyseliny a myristové jest netěkavější, může se oče- 

 kávati, že u kokosového tuku, přežene-li se oněch 100 cm s , bude v dal- 

 ším destillátu obsaženo ještě značnější množství ethylestherů s vodní 

 parou přecházejících, nežli za těchže okolností u másla. Tomu na- 

 svědčuje ostatně též to, že těkavé kyseliny v másle jsouce nižší mole- 

 kulárně váhy snadněji přecházejí za týchž podmínek než kyseliny 

 kokosového tuku. Tak do destillátu dle způsobu Reichert-Meisslova 

 přechází dle Jensena85— 88% kyseliny máselné, 85 — 100% kapronové 

 a 24—25% kaprylové kyseliny; přidá-li se po této destilaci 110 cm 3 

 vody a znova se 110 cm 3 oddestiluje přechází do tohoto destillátu dle 

 R. K. Donse malé množství máselné a kapronové kyseliny ale asi 

 30% kaprylové kyseliny zbylé po první destilaci. Dále může se oče- 

 kávati, že nebude ethylestherové číslo dalšího podílu kolísati v tak 

 širokých mezích. 



Na základě prvého předpokladu lze souditi, že číslo ethyles- 

 therové stoupne, přežene-li se více jak 100 cm 3 , běží jen o to, do- 

 cílí-li se tím většího rozpětí mezi čísly obou tuků. I seznali jsme, že 

 jest nejlépe pro stoupnutí čísla ethylestherového u kokosového tuku 



*) Viz v tom ohledu též práci Paulmeterovu (Chem. Ztg. Rep. 31. 333, 

 i907), který podrobil frakční destilaci uvolněné mastné kyseliny z kokosového 

 tuku a nalezl, že celkem se v nich nachází 0-5% kyselin do C 8 , kol 2o% kys. 

 kaprinové a 40% tys- laurové vedle 24°/ kys. myristové, kol 10% kys. palmitové 

 a kol 5% kys. olejové. Jeví se tedy neshoda pouze v množstvích kyseliny ka- 

 prylové a kaprinové. 



