10 I. F. Vejdovský: 



Prodělává-li heterochromosom tytéž processy vývoje při dalším 

 děleDÍ spermatocytů, — a mám za to, že se objevuje určitě ve sper- 

 matidech — , pak jest snadno možné, že byl přehlédnut při nedoko- 

 nalém zbarvení a zmenšení, již před 1. dělením zračím. Možno však 

 také, že se barví stejně intensivně jako „idiochromosomy" a že tak 

 ušel pozornosti při dalších processech vývoje. 



Co se týče druhé otázky, jak se chová monosom ve spermato- 

 goniích, jest ještě obtížněji problém tento luštiti. Především nutno 

 určiti, jak se chovají spermatogonie k t. zv. somatickým buňkám. 

 Spermaria ssavců sestávají, jak známo, z pleteně chámových kanálků, 

 jež jsou od mládí vyloženy epithelem. Buňky tohoto epithelu označují 

 se jakožto spermatogonie a některé z nich v určitých vzdálenostech 

 mění se ve stojánky chámové, či t. zv. Sertoliovy buňky. Sperma- 

 togonie v mladých stadiích spermarií mají skutečně ráz obyčejných 

 pletivných buněk a nelze dle struktur jich určiti je za rozmnožova- 

 tele buněk pohlavních. V takovém mladém stadiu nenalezl jsem sku- 

 tečně aci stopy po nějakém heterochromosomu. Pouze achromatické 

 trámcoví a 1 — 2 malinké nucleoly v hyaliní plasmě jsou znakem 

 těchto buněk. Starší, zvětšené a k dělení se připravující spermato- 

 gonie obsahují již vedle „idiochromosomů", z nichž jsou 4 velké a 

 větší počet malých, dokonale vyvinutý, podélně rozštěpený akcessorní 

 chromosom. 



V jakém poměru genetickém nalézá se toto tělísko k sítivu ja- 

 dernímu a ostatním chromosomům, nutno vyšetřiti zevrubnějším sle- 

 dováním Spermiogenese ssavců. 



P. S. Během tisku došla mne pěkná práce H. v. Winiwartera 

 a Sainmonta (Arch. de Biologie 1909) jednající o zraní vajíčka kočky. 

 Autoři přinášejí překvapující fakt, že monosom nalezli zde i v ovogo- 

 niích, kterýmžto objevem padá výše uvedená hypothesa McClunga 

 a E. B. Wilsona, dle níž určuje monosom pohlaví zárodků. 



Dne 18. února 1909. 



