4 VII. Jan Svábeník: 



vacuolami, dokonalou zažívací rouru na obou koncích otevřenou, zá- 

 klad pro pohlavní orgány v podobě nepárového váčku, který se 

 u většiny larev dělí ve dva, — kdežto larvy Montgoheryho mají toliko 

 základ pro pásku nervovou v podobě ventrální stluštěniny hypoder- 

 mální, zažívací roura jest slepě uzavřena a obsahuje ve své dutině 

 dvě 7 někdy i více kulatých tělísek, která považuje Montgomert za vý- 

 živná. Za základy gonad označuje Montgomery jednotlivé buňky v zad- 

 ních partiích dutiny tělní se nalézající. Dutina tělní jest primární, 

 bez mesodermálního pletiva neb mesenterií. 



Že všechny údaje Sepotěvoyy odporují údajům Montgomeryho 

 není třeba ani podotýkati. Já neměl jsem příležitosti zabývati se 

 studiem organisace larev Gordiů a ponechávám si tuto otázku, jakož 

 i otázku přeměny larvy v dospělého Místa pro práce příští. 



O životě larev po vylíhnutí z vajíčka zmiňuje se první Meissner 

 (1856), který pozoroval, jak zavrtávají se do vodních larev hmyzu a 

 tam se encystují. Dle Villota (1874) vniká laiva Gordiidů do larev 

 Chironomidů, kdež obdá se tuhou blanou a zůstává zde, až larva 

 sežrána jest nějakou rybou. V žaludku ryby vymaní se larva z obalu 

 provrtá stěnu žaludeční a encystuje se ještě jednou. V tomto stavu 

 zůstává delší dobu. Na počátku jara vrací se larva do žaludku zpět 

 a opouští s exkrety zažívací ústroj rybí. Nyní nastává teprve pře- 

 měna larvy v dospělého blísta. Tato pozorování Villotova nebyla 

 však dosud nikým potvrzena. 



Dle Montgomeryho (1904) žije druh Paragordius varias ve 

 cvrčku (Acheta abbreviata), odkud přichází do vody. 



Autor však nezjistil, zda jest cvrček jeho jediuým hostitelem. 

 či zda předcházeli hostitelé jiní. S vylíhlými larvami činil Montgomery 

 některé pokusy a seznal, že mnoho larev encystovalo se v zažívací 

 rouře a svalech Gammaridů, avšak dále se nevyvíjely. Podobné 

 i v rybách encystovaly se v zažívací rouře a několik též ve svalech, 

 ale po třech týdnech zhynuly. Larvy přišly ve styk s pulci rodu Bufo, 

 pak také s larvami rodu Culex — avšak pokus obojí byl bezvýsledný. 

 Dle těchto pozorování nemohou býti ani pulci ani larvy komárů nor- 

 málními hostiteli Gordiů. 



Pochod přeměny larvy v dospělého hlísta nebyl dosud nikým 

 sledován a bude úkolem příštích badatelů věc tu vyšetřiti, neb na 

 tom právě spočívá vysvětlení vývoje jednotlivých orgánů u dospělých 

 Gordiů. Dle pozorování všech dosavadních badatelů žijí strunovci 

 parasitně v různém hmyzu, z něhož pak ku konci své periody životní 

 do vody vylézají a tam se rozplozují. 





