12 VII. Jan Švábeník: 



V. Nervová soustava. 



Nervová soustava u druhů G. tolosanus a G. preslii byla správně 

 popsána dřívějšími autory [Villot, Vejdovský] a není tudíž nutno 

 široce o ní se rozepisovati. Centrální nervová soustava skládá se 

 z nepárové pásky břišní, z mozkového ganglia a kloakálního ganglia, 

 od něhož nazad páska nervová se štěpí ve 2 poloviny. U samečka 

 vnikají obě poloviny do známých vidlic. K tomu přistupuje periferická 

 soustava nervová tvořená neurální lamellou a neurochordem. Mimo to 

 nacházíme v hypudermis Četné smyslové elementy, které innervovány 

 jsou z centrálního nervstva. 



Břišní páska nervová. 



Nervová páska břišní táhne se podél celého těla na břišní 

 straně pod zažívací rourou. Kolmý řez páskou nervovou jest téměř 

 ve všech končinách zvířete stejný a liší se toliko u různých druhů. 

 Kdežto páska nervová jest u G. tolosanus a G. affinis nahoře sploštilá, 

 na průřezu více podoby trojúhelníkové (Tab., obr. 7., p ri), jest u G. 

 preslii vždy zaokrouhlena, spíše dorsoventálně protáhlá (obr. 10., p w), 

 jak ji též správně kreslí Vejdovský (1886, obr. 38.). Velmi zajímavé 

 poměry v tomto ohledu nacházíme u G. montenegrinus. V předních 

 partiích těla objevuje se páska nervová, jak ji spatřujeme na obr. 11. 

 Střední část pásky vystupuje nad periferii částí postranních tvořící 

 samostatné klenutí, takže jest povrch pásky i zevně ve 3 partie roz- 

 dělen. Ve středu těla jest nervová páska na řezech obrysů kruhových 

 (obr. 24, pn). 



Vývoj nervové pásky sledoval Vejdovský (1894), na mladém 

 stadiu G. pustulcsus, který v zadní polovici těla úplně pásky ner- 

 vové postrádal. Teprve řezy více ku přídě obsahovaly „Anlagen des 

 Bauchstranges, welcher allein durch die Hypodermisverdickung ent- 

 steht". Tyto první základy ku pásce nervové označuje Vejdovský 

 jako nepárové. Na jeho mladých stadiích vystupuje též velmi pěkně 

 neurilemm, který označuje za produkt glie. Tento však u dospělých 

 stadií neexistuje. 



Nervová podstata pásky břišní objasněna hlavně Villotebi (1874, 

 1881) a Vejdovským (1886). Dle popisu zmíněných autorů, který se 

 též mými pozorováními potvrzuje, skládá se páska nervová z gau- 

 gliových buněk a z vláknité hmoty nervové (Punktsubstanz) (obr. 

 ll.,gb,ps). K tomupristupují elementy podpůrné — gliové. Montgomert 

 (1903) popisuje pro druh Paragordius varius tyto elementy nervové: 



