16 VII. Jan Svábeník: 



varius nelze s našimi srovnávati, neboť jsou tam poměry v přídě ná- 

 sledkem vytvoření jakéhosi zrakového organu značně pozměněny* 

 Avšak přes to nelze popříti zde podobnost mozkového ganglia u Para- 

 gordius varius s naším druhem G. tolosanus. Montgomery sám vyja- 

 dřuje se o mozkovém gangliu u Paragordia takto: „Hence there 

 is no supra-oesophageal ganglion présent, i. e. no brain in the strict 

 morphological sensé, the cepkalic ganglion being altogether infra- 

 oesophageal. This cephalic ganglion is therefore of a verry simple 

 type." 



Velmi zajímavou stavbu má mozkové ganglion u druhu G. monte- 

 negrinus. Toto představuje nám velmi složitý ústroj, který pokusíme 

 se analysovati. Na prvý pohled na obr. 9. (Tab.), kdež vykreslen jest 

 mediální sagittální řez kallotou, vidíme velikou podobnost, ne-li to- 

 tožnost tohoto ganglia s mozkovým gangliem druhu G. aquaticus, jehož 

 histologii nám v poslední době Rauther (1905) objasnil. 



Toto mozkové ganglion představuje nám naduřeninu pásky ner- 

 vové, která dostupuje zde téměř až hořejší části hypodermis, a srůstá, 

 s hypodermis kalloty. Než pozorujeme, že možno odlišiti mozkové 

 ganglion od hypodermis. Hranice tvoří mohutné svazky gliových vláken,, 

 které mozkovým gangliem všemi směry probíhají. Hypodermis sama 

 obsahuje zde velké množství gangliových buněk, které nahromadily se 

 v kruhu (kgb) kol mozkového ganglia a jeví se na podélném průřezu 

 jako dvě skupiny gangliových buněk: jedna při dorsální, druhá při 

 ventrální straně. Od mozkového ganglia jest kruh tento oddělen vlákny 

 gliovými. To pozorujeme zvláště při dorsální straně. 



Rauther (1905) označuje tento kruh gangliových buněk za pravé 

 mozkové ganglion, avšak dle mého názoru tento kruh gangliových 

 buněk ani k mozkovému gangliu nepatří (jak patrno z obr. 9.). Za 

 vlastní mozkové ganglion označuji skupinu několika (na obr. 9. sedmi) 

 obrovských gangliových buněk (gb), které jsou oü zmnožených buněk pásky 

 nervové odděleny hmotou vláknitou. 



Kolmý řez zobrazen na obr. 8. S páskou nervovou jest tato- 

 skupina spojena dvěma mocnými kommissurami vláknitými, z nichž 

 jedna na obr. 8. jest zastižena. 



Útvar tento jest úplně samostatný, od ostatní hmoty nervové též 

 příčnou kommissurou isolovaný (na obr. 8. v levo). Jinou kommissurou 

 ku přídě směřující jest toto ganglion spojeno s několika (na obr. 9. 

 se třemi) skupinami gangl. buněk, od sebe hustou spletí neuroglio- 

 vých vláken oddělenými, které patrně též k mozkovému gangliu při- 

 náleží; ale elementy jejich jsou mnohem menší. Zmíněné obrovské 



