Příspěvky k anatomii a histologii Nematomorpb. 17 



gangliové buňky nás nikterak svojí velikostí nepřekvapují, ježto všecky 

 elementy u tohoto znamenitého druhu jsou neobyčejně velké, jak po- 

 zději ještě uvidíme. Tyto obrovské gangliové buňky postrádají obalu 

 buiiěčného (jsou to tedy pravé gangliové buňky), plasma jejich jest 

 úplně homogenní a jádra normální. Vysílají velmi zřetelné výběžky 

 jednak přímo clo nervové pásky, kdež súčastůují se na tvoření střed- 

 ního fibrillarního svazku, jednak ke gangliovým buňkám pásky ner- 

 vové a ku zmíněným skupinám gangliových buněk na přídě. Na dor- 

 sální straně těchto obrovských elementů jest vrstva gliových buněk. 



O právě projednané skupině velkých gangliových buněk zmiňuje 

 se též Rauther, ale praví o nich: „Ob diese dem Bauchstrang oder 

 dem Cerebralganglion im engeren Sinne zuzurechnen sind, muss noch 

 unentschieden bleiben." Zmíněné však skupiny malých gangliových 

 buněk v přídě nejsou dosud nikde popisovány. 



Jak již zmíněno, jest mozkové ganglion odděleno od ostatní 

 hmoty nervové příčným kruhem nervových vláken, který se na sagit- 

 tálním řezu (obr. 9, nvl) praesentuje co dvůrek s černými tečkami 

 kol dokola gliovými vlákny obklíčený. Zažívací roura jest zde úplné 

 degenerována, neb nelze po ní nalézti v mozkovém gangliu ani stopy. 



Srovnáme-li mozková ganglia všech tří našich druhů, vidíme, že 

 se značně od sebe liší, a to různými stupni svého vývoje. Prvý stupeň 

 tvoří mozkové ganglion druhu G. tolosanus. Zde spatřujeme, kterak 

 zduřelá páska nervová jest rozdvojena, aby utvořila kommissury jíc- 

 nové, po vlastním však mozkovém gangliu v užším smyslu není zde 

 ani stopy. Druhý stupeň představuje nám druh G. preslii, kde kom- 

 missury plně jícen objímají, tvoříce tak kommissuru nadjícnovou čili 

 mozkové ganglion a spojují je s páskou nervovou. Třetí stupeň na- 

 lézáme konečně u druhu G. montenegrinus, kde mozkové ganglion, 

 jasně differencované od ostatní hmoty nervové, splývá s hmotou moz- 

 kového ganglia v širším smyslu v jeden celek následkem úplné de- 

 generace zažívací roury. Histologicky se však toto ganglion od ostatní 

 hmoty ostře rýsuje, vytvářejíc obrovské gangliové elemt*nty i kommis- 

 sury jícnové. 



V kloakální partii u samečků naduřuje páska nervová v t. zv- 

 kloakální ganglion, nesprávně to značené zmohutnění pásky 

 nervové v této partii (Tab, obr. 23). Toto přisedá u G. montenegrinus 

 k hypodermis celou svou basí, dále pak na zad se při basi štěpí, 

 takže vzniká zde otvor podoby trojúhelníkové (Tab, obr. 25, Mg) a 

 vysílá do každého výběžku vidlice jeden nerv, který zůstává ve spo- 



2 



