

Příspěvky k anatomii a histologii Nematomorph. 19 



Na gliové elementy v nervstvu Gordiitlů poprvé upozorněno bylo 

 Vejdovským (1894), jenž označuje obal pásky nervové v svazečky 

 fibrill, která síťovitou hmotu ve 3 políčka rozdělují, za produkt glie. 

 Rauther (1905) popisuje buöky gliové v nervové pásce a ozoačuje 

 protoplasmu jich, která jako pletivo mezi jednotlivými buňkami gan- 

 gliovými jest přítomna za „gliareticulum", které tvoří substrat, 

 v němž nervové elementy jsou uloženy. 



Nervovou lamellou vnikají nervová vlákna do hypodermis. Co 

 se dále s nimi děje, jest nám dosud z velké části neznámo. Studium 

 průběhu nervových vláken v hypodermis není bez specielních method 

 vůbec myslitelné a proto též omezím se na konstatování fakt naprosto 

 neklamných. Sem náleží neurochord. Tento poprvé popsán Vejdov- 

 ským (1894) jako svazek podélných fibrill s dvojitým obalem, mezi 

 jehož stěnami též jádra původu gliového nalezena. Vejdovský srov- 

 nává jej s neurochordem Annulatů. Montgomery (1903) a Rauther 

 1905) kreslí též svazek podélných fibrill pod nervovou lamellou, ale 

 nekreslí zde zmíněných obalů. Já všímal jsem si neurochordu hlavně 

 u druhu G. affinis, u něhož velmi pěkně vystupuje. Než našel jsem 

 neurochord i u ostatních druhů: G. montenegrinus (Tab., obr. 24) 

 i G. preslii (Tab. ; obr. 16). U G. affinis jeví se nám v přídě co du- 

 tina obsahující bud jeden (Tab., obr. 7, nch) neb dva svazky fibrill 

 mezi sebou spojené, takže na průřezu jest podoby činkovité. Tyto 

 svazky fibrill objevují se velmi zřídka a my shledáváme na 

 řežích toliko prázdnou rouru. Z toho plyne, že neurochord vždy po 

 velmi krátkém průběhu rozvětvuje se do hypodermis a netvoří zde 

 žádný kontinuitní svazek fibrill. Na to poukázal již Vejdovský (1894) 

 V takových pausách objevuje se neurochord po celé délce těla. 



Smyslové orgány. 



Strunovci jsou téměř po celém těle opatřeni smyslovými orgány 

 uloženými v hypodermis, které poměrně pozdě teprve poznány. 

 Villot a Camerano mluví sice o nervových vláknech, která vnikají 

 do hypodermis přední části a prvý připojuje k tomu hypothesu o exi- 

 stenci zraku u gordiů, než podrobné zprávy o tom scházejí dosud. 



Největší množství smyslových buněk nahromaděno v hlavě, v klo- 

 akální partii u samečka a v hypodermis na břišní straně, kde upíná 

 se nervová lamella, podél celého zvířete. Montgomery (1903) přičítá 

 všem vysokým cuticulárním buňkám v těchto partiích funkci smyslo- 

 vou a podává nám pěkný rozbor celého složitého smyslového orga- 



