Příspěvky k anatomii a histologii Nematomorph. 35 



nucleol protlačuje z jádra a působí na zředění hmoty jaderné, jež jest 

 kolem nucleolu světlejší a tvoří jakýsi laluček jádra. V obr. d jest 

 nucleol na rozhraní mezi jádrem a cy to plasmou, jasná pseudopodie 

 trčí již do cytoplasmy. V obr. e a / jest již nucleol mimo jádro, kde 

 se rozplyne úplně. 



Druhý zdánlivý nucleol jest daleko větší, v centru jádra ulo- 

 žený a barví se v žel. haematoxylinu a vůbec basickými barvivy temně 

 (obr. a, N). To co se však barví, jest jen teničký dvůrek vnitřního 

 tělíska, jež vylučuje hmotu nucleolarní, temně se barvící a opět se 

 rozpouštějící. Vnitřní tělísko, safraninem se barvící, ukazuje, že zde 

 máme co činiti s chromosomy upravujícími se ku zracímu dělení. Ale 

 bližšího se o tom nedá nic říci, protože vlastní tvoření vřeténka děje 

 se patrně až v uterech. 



Ku bláně jaderné přiléhá centriola v úzkém hyalinním dvůrku, 

 centro plasmě, jest však obtížná k nalezení. 



Neméně zajímavé pochody odehrávají se ve vajíčku druhu G. 

 tolosanus v době snášení. (Text. obr. 3.) Podobně jako u druhu G. 

 montenegrinus jsou i zde v jádře přítomny dva nucleoly, které se však 

 obyčejně stejně intensivně barví. Ni v jediném případě nenašel jsem 

 vystupování malého nucleolu do plasmy, jak viděli jsme to u G. mon- 

 tenegrinus. Caryoplasma jest zde čirá, toliko zrnéčky neb vlákénky 

 plasmaticky se barvícími protkána. V četných případech shledáváme, 

 že chromatin přítomen jest v jádře v podobě různě velkých chromo- 

 somů. (Text. obr. 3, b — ch, j — m.) Pokoušel jsem se o to, abych 

 přišel na původ chromosomů u Gordiů, než nedospěl jsem k žádnému 

 positivnímu výsledku z důvodu, že se mně nedostává stadia s vývojem 

 vajíček. Obr. a poukazoval by na to, že chromosomy jsou obsaženy 

 v domnělém velkém nucleolu. Vnitřní chromatická hmota podobá se 

 zde klubíčku sbalených chromosomů, kol něhož jest temně se barvící 

 nucleolový obal. Než co zase řekneme vidouce případ zobrazený na 

 obr. b? Ten naši domněnku zdánlivě vyvrací, neboť jsou zde vytvo- 

 řeny chromosomy úplně bez účasti hlavního nucleolu. Ve většině pří- 

 padů však se nucieolus vedle chromosomů nevyskytuje. Nutno vsak 

 říci, že stadia s chromosomy podvojnými, čili strepsinematy, ve tvaru 

 křížků, osmiček a j. skupenými jsou mladší a vznik jich nutno hledati 

 ve vývoji vajíčka. Stadia s nucleolovitým tvarem (b) jsou pokročilá 

 a blízka zracímu dělení. Má snaha vztahovala se dále ku stanovení 

 počtu chromosomů u Gordiů. Camerano (1889) počítá 8 chromo- 

 somů, Montgomery (1904) 7. Já nabyl jsem přesvědčení, že nejmenší 

 počet chromosomů u Gordiů jest 4. Tak našel jsem 4 velmi jasně 



3* 





