

Příspěvky k anatomii a histologii Nematomorph. 37 



bez výjimky jako 4 chromatinové koule v tetradu sestaveDé. Velmi 

 často lze pozorovati, že jsou od sebe úplně isolovány. Ze jest počet 

 čtyř chromosomů pro Gordie charakteristickým, ukázal již Vejdovský 

 (1894) na velkých spermatogoniích mladého samečka G. preslii, kde 

 4 chromosomy velmi jasně vystupují, jak jsem se sám na praepa- 

 ratech prof. Vejdovského přesvědčil. 



Konečně po/oroval jsem též na některých vajíčkách zajímavou 

 degeneraci velkého nucleolu. V nucleolu objevují se vacuoly a různé 

 struktury, které mohou jen na hynutí jeho poukazovati. Mimo vajíčka 

 lze v samičkách, které snášejí, pozorovati útvary zobrazené na tab. 

 obr. 22, y. Jsou to patrně degenerovaná vajíčka neb z vajíček vypu- 

 zené části chromatinu. Jeví se nám jako chromatinové koule s mě- 

 chýřkem homogenní hyalinní plasmy. Tyto útvary zůstávají v těle sa- 

 mičky i po snesení vajíček. 



VIII. Parenchym a dutiny v něm obsažené. 



Dutina tělní vyplněna jest u dospělých forem buněčným pletivem, 

 které se rozprostírá mezi muskulaturou, pohlavními orgány a zažívacím 

 apparatem. Na pletivo toto bylo od dřívějších autorů různě pohlíženo. 

 Meissner (1856) označuje je jako „Zellkörper" a srovnává je s rostlin- 

 ným parenchymem, kteroužto podobnost nelze pletivu tomuto upříti. 

 Grenacher a Bütschli uvádí je pod názvy „perienterisches Zellge- 

 webe" a „perienterische Bindersubstanz". Prvý viděl u domácích druhů 

 „die rundlich polygonalen, deutlich gekernten Zellen % které leží těsně 

 vedle sebe. Též Villot podrobně se tímto pletivem zabýval. Vejdov- 

 skému (1886) „erschien als sehr wahrscheinlich, dass dasselbe in ver- 

 schiedenen Perioden der freilebenden Gordiiden einigen Veränderungen 

 unterliegen dürfte, zumal sich nicht voraussetzen liess, dass man hier 

 mit einem ursprünglichen Zustande es zu thun habe". Dále pak po- 

 ukazuje Vejdovský na změny v celé organisaci a zvláště v tomto ple- 

 tivu následkem vyprázdnění pohlavních orgánů. Velmi důležité zprávy 

 sděluje nám Vejdovský o vzniku tohoto pojiva. 



Dle Vejdovského (1894) přítomna jest u mladých parasitních 

 stadií pravá dutina tělní — coelom a tato podléhá různým změnám 

 následkem vývoje pohlavních orgánů. V různých partiích tělních ob- 

 jevuje se též velmi různě. Prostrannou dutinu tělní nalezl Vejdovský 

 u nejmladšího samečka G. pustulosus, jehož pohlavní orgány ve střední 

 části těla nebyly ještě vyvinuty. Svalový epithel byl tu buňkami me- 

 soblastovými pokryt, které označuje Vejdovský za somatickou perito- 

 neálni lamellu. Toto nejmladší stadium Vejdovského poukazuje na to, 



