

Příspěvky k anatomii a histologii Nematomorph. 39 



nich, obaleny jsou velmi pevnou hmotou mezibuněčnou („Grundsub- 

 stanz"). Plasma jejich jest velmi řídká, vacuolovitá (Tab., obr. 24, par) 

 neb jako homogenní hlouček v buňce ležící. Jádra bývají velká. Ja- 

 kožto obal růzDých organu (pásky nervové, střeva, pohlavních orgánů) 

 nabývají buňky parenchymu zvláštních modifikací tvarových. Jsou 

 malé, za to tím více vystupuje do popředí mezibuněčná hmota a z pa- 

 renchymu se stává velmi silné, kompaktní pojivo. Takový parenchym 

 spatřujeme kol pásky nervové a zažívací roury (obr. 24), kol atria a 

 kloaky u samičky (obr. 18). Podobné elementy obklopují též samčí 

 kloaku a spermatoducty a přeměňují se zde ve vřetenitá vlákna (Tab., 

 obr. 25). Největší parenchymatické buňky vyskytují se v přední partii 

 G. tólosanus (Tab., obr. 3, par). U G. montenegrinus jsou v této partii 

 buňky malé, za to ale mohutnější jest hmota mezibuněčná (Tab., obr. 9, 

 par) podobně jako u G. aquaticus. 



U samečků nedochází parenchym následkem vytvoření se po- 

 hlavních orgánů valných změn. Na mesenteriální lamelle lze zřetelně 

 rozeznati jednotlivé buňky parenchymatické, které se u dospělých 

 forem značně zúží a protáhnou. 



Velmi zajímavé změny však nastávají v parenchymu produkcí 

 pohlavních elementů u samiček. Zde, jak jsem se již v příslušné ka- 

 pitole zmínil, pohlavní elementy vycházejí z ovariálních trubic postran- 

 ními divertikuly do schizocoelu a zatlačují parenchym zpět, který 

 konečně jako lamella přiléhá ku svalstvu a zároveň působí též na 

 vznik mesenteria. U dospělého hlísta setkáváme se pak s velikou du- 

 tinou tělní, která jest ve směru dorsoventrálním přepažena mesente- 

 riem, tvořeným z těchže elementů parenchymatických, jež dříve vy- 

 plňovaly schizocoel. Na dorsální straně štěpí se mesenterium a vy- 

 tvořuje dutinu hřbetního kanálku, na břišní straně se rovněž štěpí a 

 vytvořuje prostrannou dutinu kol zažívací roury. Lamella parenchymu 

 přiléhající ku svalům jest tvořena ve střední části dospělé samičky 

 jednou neb dvěma řadami buněk epitheliálně seřazených. Buňky její 

 jsou drobné, za snášení jeví kontrakci a lamelly obou stran probíhají 

 pak dorsoventrálně (Tab., obr. 22, par). Mesenterium vytvoří se též 

 z parenchymu. Konsistence jeho jest neobyčejně pevná a zdá se ja- 

 koby ze samotné mezibuněčné parenchymatické hmoty sestávalo. Jádra 

 jsou malinká, řídce roztroušena. Konečně přítomny jsou zde ještě dvě 

 lamelly po obou stranách hořejší jednoduché části mesenteria ležící; 

 jsou to části parenchymu tvořící uterus. Jsou podobné konsistence 

 jako mesenterium. 



i 



