6 Vlil. Boh. Čejka: 



Starší autoři rozeznávali u Enchytraeidů svalstvo dvojího typu: 

 pijavkového a nematoidního. R. Hesse ve spise „Beiträge zur Kennt- 

 niss des Baues der Enchytraeiden" pozorováním na r. Fridericia 

 Ratzeli píše, že veškeré svalstvo Enchytraeidů stavěno jest pouze 

 dle typu nematoidního. Postranní linii pak, která byla od různých 

 autorů popisována za nervovou neb homologickou s postranní čarou 

 ryb, popisuje za sarkoplasmu s jádrem, náležející okružné vrstvě sva- 

 lové- O poměrech těch zmiňuje se slovy: „Die Zellen der Ringmus- 

 kulatur sind also nematoide Muskelzellen, deren mit den Kernen 

 versehene Plasmafortsätze in zwei Längslinien liegen. Diese Längs- 

 linien verlaufen etwa in der Mitte zwischen der dorsalen und ven- 

 tralen Borstenlinie und wurden von Semper als Seiteulinien be- 

 nannt. " 



O této otázce u rodu Hepatogaster nemohu se vysloviti, neb 

 materiál můj fixovaný alkoholem nehodí se ku rozhodování takových 

 detailních otázek histologických. Ale nutno zde podotknouti, že roz- 

 dílu mezi svaly pijavkovými a nematoidními vlastně není. U pijavek 

 možno pozorovati různá stadia svalová, kde vrchní vrstva korová, je- 

 vící lamellární žíhání, nachází se pouze na basi celé buňky svalové. 

 K této basální vrstvě korové přináleží prostě sarkoplasmaticky váček 

 s jádrem. Jindy tato korová vrstva se podkovitě ohýbá a sarkoplasma 

 i s jádrem jsou vytlačovány ven. Takto formované buňky mají úplné 

 podobu nematoidních svalů. Konečné korová vrstva může obrůsti 

 celou sarkoplasmu kolem do kola a tak dostáváme na průřezu svaly 

 rourovité, které chovají uprostřed plasmu s jádrem. 



Podobně jako Michaelsen i R. Hesse popisuje d voj vršte vnatost po- 

 délné vrstvy svalové. Vícevrstevnatost pozorována byla pouze u r. 

 Mesenchytraeus, ale tu nabývá celkové uspořádání vrstev zcela jiného 

 habitu, než jak zmínění autoři zakreslují. 



Svalstvo rodu Hepatogaster jeví asi následující charakter: Hned 

 pod hypodermis probíhá vrstva svalů okružných, které v podobě, od 

 sebe určitě vzdálených pásů obepínají celé télo. Pod touto vrstvou 

 nacházíme svalstvo podélné, jehož vlákna jsou nestejně vysoká a mi- 

 mo to často nestejně seříznutá, což dělá pak dojem dvojvrstevnatosti. 

 Vlákna svalová složena jsou zle ze dvou částí: vnější t. zv. korové 

 vrstvy; to jest vlastní stažitelná hmota, která na příčných řezech 

 vyznačena jest radiálním žíháním, což pochází od fibrill svalových. 

 Jeví se tedy vlákna svalová při kontrakci jako trubičky a při prota- 

 žení jako lupeny, jichž lumen znatelno jest pouze jako temná čáika. 

 Všecka vlákna uložena jsou ve společné hmotě plasmatic^é v sarko- 



