Experimeut a théorie v chemii. 13 



řekl; ale může zobrazovati též vypouklý nebo vydutý jehlan, pozoro- 

 vaný z výšky ; neurčitost tato není ovšem podmíněna prostorovou iso- 

 merií jehlanů a obdélníku, ale nedokonalostí obrazu. 



Kdyby někdo řekl, že nelze rozuměti různosti těch tří před- 

 mětů bez théorie o isomerii jejich obrazů, nikdo mu zajisté věřiti 

 nebude. 



O atomismu v přírodních vědách byl již před lety živý spor a 

 nejvřelejší zastance atomismu, fysik Bolzmann konečně doznal, že 

 hypothesi tu nelze bráti za dokázanou pravdu, nýbrž jen za zobrazení 

 skutečnosti; tvrdil dokonce, že atomistikové nikdy jinak atomismus 

 nepojímali než co obraz. Právem pak namítl Mach, že tento obrat 

 není dosti rytířský; budoucí historik že dokáže ze spisů naší doby 

 hravě, jak strašně vážně a jak hrozně naivně byla za pravdu brána 

 existence atomů. *) 



Přece však od té doby stalo se i v chemii zvykem posvěcovati 

 výklady o atomistice alespoň kapkou oleje noetického ; atomistika 

 chválí se namnoze již jen co nevyrovnaně vhodný obraz chemické 

 skutečnosti, co nezbytná a veleplodná pracovní hypothèse a podobně ; 

 ale nikdo nepokouší se o to, aby vyloupl jádro chemických zkušeností 

 z atomistické slupky. 



V principu doznává se, že atomová hypothèse neodpovídá zji- 

 štěné pravdě, ale jedná se tak, jako by nic v chemii nebylo jistějšího 

 než prvky a atomy, a uvažuje li se o isomeriích, podřeknou se ne- 

 dobrovolní noetikové ihned, a vystavují isomerie jako důkaz pro 

 pravdivost atomistiky. 



Snahy moje vlastní ne30u se k tomu, abychom dovedli v chemii 

 vyjádřiti své zkušenosti buďto přímo bez obrazů, anebo pomocí ob- 

 razů takových, které nelze pokládati ani omylem za skutečnost, na 

 příklad obrazy z polydimensionalné geometrie. Boyleovo učení o prv- 

 cích vzniklo v době, kdy mathematika sama byla ještě v počátcích 

 svého novodobého rozvoje, tak že čistě věcný popis chemických zku- 

 šeností pomůckami mathematickými nebyl tehdy ani možný. Nejedná 

 se tu sice o žádnou vyšší mathematiku, stačí théorie jednoduchých, 

 simultánních, linearných rovnic, ale ani ta nebyla Botleovi přístup- 

 nou; vždyť žil v letech 1627— 1691, 2 ) první počátky théorie deter- 

 minantů budoval však Leibnic teprve roku 1693, 3 ) pravidlo Cbame- 



1 ) Mach, Die Wärme, str. 36 3. 



2 ) Ottův Slovník naučný IV., 517. 

 :i ) Časopis math. a fys. V. 1. 



