Experiment a théorie v chemii. 15 



Tak na př. vykládal W. A. Noyes na mezinárodním sjezdu pro 

 umění a vědy v St. Louis dne 21. září 1904: *) „V naší době jeví 

 se u některých chemiků náklonnost, považovati za védu chemickou 

 v pravém slova smyslu pouze onu Část našeho vědění, kterou vyjá- 

 dřiti lze exaktními rovnicemi mathematickými . . . Domnívám se, že 

 téměř všichni, kteří zabývají se problémy chemie organické, nesou- 

 hlasí úplně s tímto tvrzením. Dlouhé zkušenosti při zabývání se dů- 

 kazy nemathematickými, na nichž založeny jsou naše vědomosti o che- 

 mické struktuře, vedly k tomu pevnému přesvědčení, že lidské vědění 

 není obmezeno hranicemi poznatků smyslových . . . Domnívám se, že 

 všichni organičtí chemikové toto považovati budou za konservative 

 konstatování dnešního našeho poznání: 1. ve sloučeninách organických 

 každý atom přímo spojen jest s úzce ohraničeným počtem atomů ji- 

 ných. 2. co do uspořádání atomů známe strukturu velkého počtu 

 sloučenin s takovou pravděpodobností, že téměř rovná se již skuteč- 

 nosti. " 



Zde tedy vystupuje zcela jasně mínění chemiků, že došli bez- 

 pečného poznání o věcech, které leží za hranicemi poznatků smyslo- 

 vých a jsou tedy — transcendentální ve smyslu filosofickém. 



Toto domnělé vědění pak zakládá se na důkazech nemathema- 

 tických, vztahujících se k struktuře sloučenin, zvláště organických. 



Jaká škoda jest to pro poznání lidské, že tyto důkazy nemathe- 

 matické mají jedinkou chybičku, že jsou totiž — bezděčnými sofi- 

 smaty, založenými na průhledných předsudcích! 



Noyes dovolává se souhlasu všech chemiků organických ; že sku- 

 tečně tyto paralogismy obecně se uznávají za bezpečnou pravdu, do- 

 kázati lze snadno z chemické literatury. Na příklad zmíněný chemik, 

 v. d. Pfobdten v citovaném spise „Vorfragen der Naturphilosophie" 

 1907 chce dokonce na základě chemického učení o atomech a o iso- 

 meriích reformovati celou přírodní filosofii. Dokázal jsem svými pu- 

 blikacemi, že nemáme dosud ani uspokojivou theorii chemické ana- 

 lyse, která by přece měla býti základem všech theorii chemických, 

 ale máme větrnou stavbu théorie chemické synthèse organické, větr- 

 nou, poněvadž právě schází základní théorie analyse a celá stavba 

 tedy tkví ve vzduchu. 



Ale v. d. Ppokdtek praví klidně: Práce chemie dá se rozděliti 

 v analysi a synthesi. Analyse jest sice předpokladem a základem syn- 

 thèse, ale zde přichází méně v úvahu ... i budu uvažovati odtud vý- 



Listy Chemické, XXIX, str. 84. 



