16 IX. F. Wald: 



hradně chemickou synthesi co do poznávací hodnoty její" ] ) a sku- 

 tečně staví na těchto větrných zámcích celou zvláštní noetiku, v níž 

 snad i „Ding an sich" jest věcí nám chemikům zcela dobře pozna- 

 telnou. 2 ) 



Publikoval jsem své mathematické úvahy o tom, jak vznikají 

 naše nejdůležitější pojmy chemické, úvahy vedoucí k poznání, že 

 prvky nepraeexistují, ve třech jazycích, česky, francouzsky a něme- 

 cky, a sice již před osmi roky. 3 ) 



Jelikož se tu jedná skutečně o celý základ běžných názorů che- 

 mických a spolu o chemické poučky, které ve všech ostatních pří- 

 rodních vědách přijímají se bez další kritiky co bezpečné poznatky 

 chemické, podmiňující do značné míry celé přírodovědecké nazírání 

 naší doby, mohlo by se očekávati, že výklady moje o tomto předmětu 

 vzbudily živou diskusi a že byly chemiky buďto vyvráceny nebo po- 

 tvrzeny, nebo alespoň zlepšeny. A tu naskytuje se překvapující zjev: 

 Nestalo se za osm let ani to ani ono, nestalo se vůbec nic ; chemi- 

 kové jak čeští, tak němečtí, tak francouzští úvahy ty prostě ignorují. 

 Žádný chemický list o nich nereferoval, žádná chemická společnost 

 se o nich neradila, ba ani žádný doktorand nevzal si práci, aby je 

 vyvrátil. 



Dle těchto zevnějších známek musilo by se souditi, že moje 

 výklady o této otázce jsou svrchovaně pošetilé ; ale podivná věc, do- 

 sud každý mathematik, s nímž jsem o věci té hovořil, pochopil ji 

 v několika minutách a uznal správnost mého výkladu. Musím tedy 

 trvati na tom, že mathematický popis chemických zjevů nevede nijak 

 k názoru o praeexistenci prvků, názor ten že jest zbytečná a nijak 

 neodůvodněná fikce. 



Mám-li však pravdu, jak lze pochopiti pak tu podivuhodnou 

 indolenci chemiků k úvaze, která celý běžný názor chemický pod- 

 vrací a vykazuje dalšímu rozvoji theoretických názorů chemických 

 zcela nový směr? 



Touto otázkou, slovutní pánové, dospěli jsme teprve k bodu, 



') 1. c. str. 16. 



ř ) 1. c. str. 15. „In der Erkenntnisfrage handelt es sich nicht um die Ge- 

 setze, sondern um die Dinge bezw. die Erkennbarkeit des „Dinges an sich" . . . 

 Fragt man dagegen nach den Dingen, so erscheint die Chemie gerade als dieje- 

 nige Wissenschaft, von der am ehesten ein Aufschluss zu erwarten ist, deren 

 Resultate es speciell verdienen, auf ihren Erkenntniswert geprüft zu werden 

 Denn sie beschäftigt sich mit der Materie, den Dingen selbst . . . ." 



: 'j Listy Chemické XXIV. 220, 241. Bibliothèque du congrès international 

 de philosophie, Paris 1900. III. 545. Annalen für Naturphilosophie I„ 15, 182. 



