O rozkladu minia. 5 



Rozklad ve vakuu. 



a) Průběh časový. 



Při teplotě 550° 



za 10 minut resultuje produkt se 47,9% l > b,0 4 



» 30 ,, „ „ „ 10,4% » 



7*S 1 3°/ 



Yl 'O n n " n x !" /O !! 



., 180 „ „ neobsahující. 



Také tyto výsledky svědci o tom, že rozklad minia déje se sice 

 rychle, nikoli však okamžitě. Jest prakticky ukončen po 2 hodinách. 



b) Vliv teploty. 



Při teplotě 530° resultuje konečný produkt neobsahující Pb 3 4 



520° „ „ „ obsahující 7,6% Pb 3 4 



pup, 1Q4 / 



» OLO „ „ „ ., -LÎ7,"± /q „ 



» 500 n » » i) 4o,5 /„ „ 



485° „ a 70,2% „ 



475° „ „ „ „ 78,4% „ 



Ve vakuu při 530" jest rozklad minia ukončen. 



Uzavíraje tuto práci, považoval jsem za nutné všimnouti si také 

 chování kysličníku olovičitého za vyšších teplot ve vakuu. Popsal 

 totiž H. Debrav (Compt. rende LXXXVI str. 513.) oxyd olova Pb 2 31 

 který vzniká zahříváním kysličníku olovičitého na vzduchu. Při 350° C 

 nastává živý vývoj kyslíku, který zvolna se zmírňuje, po 4 až 5 ho- 

 dinách rozklad je ukončen a tu veškeren Pb0 2 je přeměněn na Pb 2 3 

 zelenohnědý prášek. Jelikož Debray pouze preparativní cestou postu- 

 poval, domníval jsem se, že i tato fakta možno potvrditi řešením 

 grafickým. Z té příčiny sledoval jsem rozklad kysličníku olovičitého 

 při různých teplotách, určoval konečné produkty i vynesl výsledky 

 analyticky do pravoúhlé soustavy souřadnic. Použitý kysličník olovi- 

 čitý měl theoretické složení a byl připraven srážením octanu olovna- 

 tého filtrovaným zředěným roztokem chlornatanu vápenatého, jak po- 

 psal způsob ten Bötger (J. prakt. chemie 76 str. 235). 



Obdržel jsem známým způsobem pracovním při teplotě: 



2 ) Pozoroval jsem vznik téže hmoty při zahřívání kysličníku olovnatého 

 v kyslíku; jak patrno z druhého dílu práce mé, na připojené barevné tabulce 

 vzniká tato látka dříve než minium. Pozn. spis. 



