Q ■' :' XX Antonín Štole: 



Hoferem žily bezjaderné části průměrně 9 — 10 dní, v některých pří- 

 padech mnou vyšetřených žily po, dobu více než dvakráte, ba i tři- 

 kráte delší (více než 20 a 30 dní). 



Pokud se týče hybné činnosti částí- bezjaderných u sro- 

 vnání s hybnou činností částí jaderných, dochází Hofer výsledku, že 

 části bezjaderné jeví sicf pohyby plasmatické, však nepravidelné, jež 

 nejsou urovnány, jak tomu na opakjest u části jaderných neb jedinců 

 neporušených. Odvozuje z toho tudíž Hofer, že jádro má urovnávající 

 vliv na pohyby plasmatické, jeví se býti regulačním centrem po- 

 hybů protoplasmy. 



Výsledky mých pozorování na bezjaderných částech Amoeby pro- 

 teus jsou ve shodě s výsledky pozorování Verworna a jiných bada- 

 telů, že totiž bezjaderné části těla prvoků mohou jeviti tytéž karak- 

 teristické pohyby, kteréž se vyskytují u jedinců neporušených. Na: 

 materiálu pokud možno bezvadném, neporušeném následky operace 

 neb vlivem nepříznivého ústředí, podařilo se mi zjistiti, že i bezja- 

 derné části těla Amoeby proteus mají oba hlavní stavy, pro ně pak 

 význačný tvar těla a význačné pohyby plasmatické, tedy zrovna tak, 

 jak jest tomu u částí jaderných aneb u jedinců neporušených. Stav 

 rovnováhy vyskytuje se u částí bezjaderných až do doby, kdy počínají 

 se objevovati známky hynutí, stav podráždění vyskytuje se i v pe- 

 riodě hyuutí, ač čím dále tím slaběji jsa vyjádřen. Známky hynutř 

 jsou tu podobné jako u jedinců bezjaderných námi pozorovaných. 

 Télo stahuje se stávajíc se čím dále tím více kulatým, pohyby jeví 

 se čím dále tím více zdlouhavými, omezují se na obvod těla, jehož 

 kontury tím nepatrně se mění, uvnitř těla tělíska lesklá shlukují se 

 dohromady, nastává vakuolisace protoplasmy, totiž y protoplasme ob- 

 jevují se yakuoly, předzvěst rozplývání těla, jež brzy na to nastává. 

 Vzhledem ku hybné činnosti bezjaderných částí Ämoeby proteus bucf- 

 tež tu stručně uvedeno několik dokladů z pozorovacích protokolů: 



1. Jedinec rozdělen (19. února 1898) na část jadernou a část. 

 bezjadernou. Pěstovány společně na sklíčku vydutém. Dne 28. února, 

 část bezjaderná jeví se býti Sjdošenou,, lne ku podkladu, leze 

 majíc podobu limaxovitou. Dne 15. března konstatováno zahynutí. 



2. Jedinec rozdělen (3. února 1898) na část jadernou a bez- 

 jadernou. Obé společné pěstovány na sklíčku hodinovém.. Dne 14. února 

 bezjaderná prohlížena na sklíčku objektivním, jeví význačně stav, po- 



