lg XXI. Dr. Viktor Janda: 



rychle ven z rány rostly. Neregenerovaly tedy krovky hned po vy- 

 tržení, nýbrž jich regeneraci předcházela degenerace pod nimi leží- 

 cích ne po ruše nýc h blanitých křidel a teprve když tato křídla 

 úplně zmizela, počaly se zároveň s nimi vyvíjeti i regeneráty krovek. 



Zmenšování a konečné zmizení křídel pod odstraněnými krov- 

 kami vykládá Werber tím způsobem, že blanitá křídla nejsouce 

 krovkami chráněna vyschnou a stanou se tak křehkými, že se snadno 

 o různé překážky ulamují a otírají a tak čistě mechanicky ponenáhlu 

 se rozrušují. 



Po vytržení krovek lze pozorovati na různých částech trupu, 

 zejména na místě, kde krovky k tělu přirůstají, že se kůže od těla 

 poněkud odchlipuje, v čemž spatřuje Werber „rudimentem! svlékání", 

 u imaga ovšem značně omezené a pouze naznačené, které bylo vy- 

 voláno teprve operativním zasáhnutím experimentátora a jež prý po- 

 tvrzuje thesi Przibramovu, „dass die völlige Ausbildung der Regene- 

 rate bei Formen, die überhaupt einer periodischen Häutung unter- 

 worfen sind, an diese geknüpft ist." 



Pokusy Werberovt jsou tím důležitý, že dokázaly možnost re- 

 generace celých hmyzích křídel i pro stadium imaginální, 

 jež následuje po posledním svlékání. 



Druhý případ regenerace křídel i m a g uveřejnil P. Kammerer, 

 který konal pokusy na mouchách: Musea domestica a Cállimorpha 

 vomitoria. Pokusy tohoto autora, jakkoliv se zdařily jen v několika 

 málo případech, přece dosáhly svého účele a potvrdily údaje Wer- 

 ben) vy. 



Proříznutí mušího křídla (tak, že zbyl po něm pahýl) n e- 

 vedlo nikdy k regeneraci. Regeneráty vyvinuly se pouze po vytržení 

 celého křídla mladých^ právě se vylíhnuvších much a to v pěti 

 případech. Regenerační děje počaly uzavřením rány jemnou průsvitnou 

 blankou, která při dýchání vykonávala pulsační pohyby. Neustálé 

 napínání a nafukování epitheliálního povlaku rány vzduchem ze sou- 

 stavy tracheální, jest dle autora asi příčinou, že se ^ento povlak 

 vyklene, rozšíří do plochy a posléze nabude podoby malé šupinky, 

 která se tvarem dosti podobá krycí šupině halterů a není ničím 

 jiným než miniaturním křidélkem, které se během dalšího vývoje 

 znenáhla do délky i do šířky protahuje. Régénérât jest z počátku 

 bez žilnatiny. Tato počíná se tvořiti teprve asi po 3 týdnech 

 (při 20° C), když dosáhlo regenerované křidélko délky asi 2 x j 2 mm a 

 nabude během dalších 10—18 dnů normálního vzhledu. 



Nově narostlá křídla bývají, podobně jako u much, které právě 



