Úvod do studia, synoptická tabulka a synonymický katalog druhů rodu Psylla. 7 



rozeznání ; takto vzniklé kožité stigma bývá stejně široké a obdob- 

 ným stigma blanitým; od konce C -\- Se jde Rl dále nejprve 

 v dosti znatelné vzdálenosti od předního okraje, ale pak se tato pro- 

 stora stále úží. až jde vlastně v předním kraji samém ; než dospěje 

 k marginálnímu konci Rs, kde končí; šířka blanitého stigma jest pak 

 definovaná vzdáleností průběhu žilky Rl od předního, bezžilného 

 stigmálního okraje; definitivní splynutí RI s předním okrajem nalézá 

 se u většiny druhů daleko, až nad začátkem zevní čtvrtiny nebo tře- 

 tiny Rs, ale může se posunouti mnohem blíže, ba až k samému začátku 

 stigmálního kraje (konci C-\-Sc) tak, že není ani blanitého, anikoži- 

 tého stigma, ba ani ztluštění, okraj stigmální -f- stigma -|- Rl pak tvoří 

 jedinou tenkou žilku jako n. př. u Ps. fusca ; v těch případech, kde 

 nepokročilo splynutí tak daleko centripetálně, zůstává blanité stigma 

 krátké, jako na př. u Psylla cytisi Pcton. — Rs jest vždy vyvinut a 

 zůstává typicky nerozvětven; jde celkem rovnoběžně s předním okrajem 

 až k okraji konce křídla, jeho střední část jest mírně do předu 

 prohnutá; podle jeho rozměrů určujeme druhově proměnlivou délku 

 Rl a stigma, mluvíce, že tyto končí na př. nad začátkem zevní tře- 

 tiny, nebo nad polovinou délky Rs. — Media když opustila R-{-M-\-Gu 

 zůstává ještě po kousek svařená s Cu, značka M-\-Cu (petiolus cu- 

 biti autorům, Stiel), načež teprve definitivně osamostatní a štěpí se 

 v Míl-fa aM3 + 4; dalšího štěpení Ml + 2 v Ml a M2, pak 

 M3 -f-' 4 v MS a M4, již není ; konce obou konečných větví obrací se 

 ku předu, první splývá s koncem Rs, druhá jde těsně až k prvnější. 

 — Poměrná délka M -j- Cu a R užívá se za jeden z hlavních 

 rozdílů mezi subf. Psyllinae, kde jest M-\- Cu značně kratší než R 

 a subf. Aphalarinae a Liviinae, kde oba tyto oddíly jsou stejně dlouhé, 

 nebo jest M-\- Cu značně delší než R. — Cubitus v prvé třetině své 

 délky jest, jak již praveno, svařen s R -f- M v R-\- M-\- Cu, v od- 

 dílu následujícím značně kratším v M -\- Cu, dál jest samostatný a 

 konečně typicky dichotomicky dělený v Cul a Cu2; obě tyto konečné 

 větve dosahují až kraje a ohýbají se podél něho kus do předu. — 

 Analis 1 jest velmi pěkně vyvinutá, jde právě podél švu klaválního, 

 který končí v zadním okraji kloubem; podél trachée této nevytvořuje 

 se nikdy žádná žilka a u starších dospělců se brzo ztrácí. — Analis 2 

 jde podél a poblíže zadního okraje a končí u konce švu klaválního ; 

 nerozvětvuje se vůbec, podél ní se tvoří u dospělců silná žilka; část 

 blanky mezi A2 (cell. A2) ohýbá se k rovině křídla dolů a jest tak 

 úzká asi jako stigma. 



Průběh žilnatiny předních křídel rodu Psylla bývá velmi pra- 



