20 BULETINUL SOCIETĂŢII DE ŞTIINŢE 



ASUPRA GRAVITAŢIUNII UNIVERSALE 



DE 

 ION OTESCU 



Legea gravitaţiunii universale dată de Newton e rezumată în for- 



fmm' ' 



mula , 2 în care m' şi m sunt masele corpurilor ce se atrag şi d 



distanţa centrelor lor de gravitate, ia.rf e atracţiunea pentru două 



unităţi de masă la unitatea de distanţă. 



Această lege are meritul că e într'adevăr universală, putându-se 



aplica şi între corpurile cereşti şi între un corp ceresc şi corpurile 



de pe el, şi între două corpuri oricare aparţinând aceluiaş corp 



ceresc : cu un cuvânt, materiei în genere reprezentată prin masa ei. 



Şi cu toate că s'a crezut la început că ar fi numai o lege aproxi- 



fmm' . 



mativă, că — -p— ar fi numai primul termen al unei serii care ar 



converge repede, în urmă s'a recunoscut că e o lege riguros 

 exactă. 



Cât priveşte însă cauza chiar a gravitaţiunii, a rămas nestabilită 

 până acum şi asupra acestei cauze ne vom ocupa. 



Neapărat, gravitaţiunea fiind un fenomen natural, cauza ei tre- 

 bue să existe în natura însăş. Diversele fenomene fizice, deşi cu 

 aparenţe cu totul deosebite, ştiinţa le-a putut ralia la câteva prin- 

 cipii generale, creându-se astfel marile subdiviziuni ale fenomenelor 

 fizice în fenomene calorice, optice, electrice etc, admiţându-se căl- 

 dura, lumina, electricitatea etc. ca fiind nişte cauze primordiale şi 

 fără a se preocupa de natura intimă a acestor cauze decât ca de o 

 chestiune ştiinţifică de un ordin mai înalt. Şi studiindu-se această 

 chestiune, s'a putut stabili ca o cauză a cauzelor eterul. Ei bine, tot 

 eterul credem şi vom încerca a proba că e şi cauza gravitaţiunii. 



A priori însă ar fi de răspuns întrebării : «există în realitate 

 eterul?» Credem evident, independent de orice alte consideraţiuni, 

 că existenţa materiei nu poate fi concepută separat de a eterului. 



Până acum se cunosc bine trei stări ale materiei : solidă, li- 

 chidă şi gazoasă. Şi în fiecare din aceste trei stări materia se pre- 

 zintă în diversele corpuri chimice atât cu caractere generale cari 



