132 



BULETINUL SOCIETĂŢII DE SGIINTE 



OBSERVAŢIUNI METEOROLOGICE 



FĂCUTE LA 



INSTITUTUL METEOROLOGIC DIN BUCUREŞTI 



LUNA MARTIE 1908 st. n. 



Director: I. ST. MURAT 



înălţimea barometrului deasupra nivelului mărei 82 metri 



Vântul 







>ns 







>CS 



P%« 



Sp 



5. c 



~ 9 





x> a 











ca a 



5 s 



3 o 





O." 



jfoJ 



<! 



T3 



1 





.2 6 



a 



FENOMENE DIVERSE 



— 







— 



0.2 



— 



0.1 





0.8 



— 



23.6 



— 



0.4 



— 



0.0 



— 



3.0 



— 



7.8 



■ — 



2.4 



0.8 

 2.2 

 2.8 

 2.3 

 3.6 

 0.8 

 0.0 

 0.6 

 1 .6 

 2.0 



1.9 



1.9 



1 



0.9 



1.1 



0.9 



1.0 



0.3 



0.1 



0.4 



0.6 

 0.7 

 0.3 

 0.7 

 1.3 

 1.1 

 1.4 

 0.9 

 1.9 

 1.8 

 1.1 



37.8 38.4 



— 1 a; 



0.0 

 0.0 



0.0 



-n-*a 



-nJa; ©°23 h 23 



=<y a _9ii 



-n-^a;©Vl8 h 50,20 h ,22 h -24 h 



© 1 h -6 h 50 



® 07i.35.9h. La 2^40 slab cutr. de păm. 



-n-'a; /7H0— 10 h 25 



, ,i a; CD0711 91135 



/7 h 25;f>°Vl3 ll ;<l> 15i.,18 l '30,20 h 20 

 ©°0 h -l"30;/6 h 21; ^ n ^8 h 30-24 h 



•*°a- h ; /7h28-12 h 



■fc6 h -7''40; ©18 h 30-p 

 La ll h 3 15 " slab cutrem. de păm. 

 /9 h 20-ll h 

 =E°a; * 7"-l0 h 

 = a-7''15 

 ■— ' 2 a 

 —la 

 — *a 

 2 a 



Luna Martie 1908 a fost caracterizată la Bucureşti-Filaret printr'o perioadă călduroasă neobişnuită, care a cuprins mai toati 

 prima jumătate a lunei şi printr'alta rece, care a avut loc dela 18 la finele ei. Precipitaţiunilo atmosferice au căzut şi In aceasti 

 lună n cantitate mulţumitoare. Temperatura lunară, & J 2, este cu aproape un grad mai ridicată ca valoarea normală; limitele inln 

 cari această temperatură a oscilat in intervalul dela 1871 încoace la Bucureşti sunt: 8°8 (1882) şi — 3°8 (1875) Timpul cald dela !n 

 ceputul celei de a doua jumăăţi a lunii precedente a continuat a se menţine şi in primele 13 zile ale acesteia, cu deosebire Ii 

 unele dintr'lnsele, în cari temperatura zilnică a întrecut cu peste 10° va'oarea normală corespunzătoare. Ziua cea mai călduroasă ; 

 fost la 3; într'lnsa sa înregistrat cea mai ridicată lemperatură din cursul acestei luni, 2403. In urma ploaei şi a puţinei ninsori deli 

 18, timpul s'a răcit şi as menţinut astfel pană la finele lunii; temperatura minimă absolută,--3'0, s'a notaţia 28. Temperatura maximi 

 absolută, 24°3, înregistrată în cursul lunei Martie, de care ne ocupăm, dacă nu ese ca valoare din limitele temperaturilor maximi 

 constatate dela 1877 încoace, apoi ea este excepţională prin data la care s'a produs (la 3 Martie); în majoritatea cazurilor asemene: 

 temperaturi ridicate se înscriu abia în a doua jumătate a acestei luni. Pentru temperatura minimă absolută s'a petrecut acelaş lucru 

 însă în sens invers. Am avut în total 13 zile cu cate puţin îngheţ, dintre cari nici una de iarnă; de obiceiu sunt în această luni 

 lli şi 2 de asemenea zile. Totalul precipitaţiuriilor atmosferice, 38 mm, este normal. El provine din 8 zile cu cantităţi apreciabile d. 

 aapă. dintre cari In 3 din ninsoare. La 19 a căzut ninsoare in tot cursul zilei şi al nopţei, zăpada fiind viscolită de Crivăţ ca tu toiu 

 iernei. In total s putut măsura 5 cm de zăpadă care a acoperit pământul numai într'o singură zi, la 20. Presiunea atmo s ferică Iun; 

 ră, 757 mm, este cu 3 mm mai ridicată ca în general. Barometrul a avut o variaţiune de 27 mm între 768 mm la 28 ş i 741 la li 

 Vântul dominant a fost Crivăţul (ENK); el a suflat în proporţlune de !1% şi a atins la 19 cea mai mare iuţeală din cursul aceste 

 luni, 12 melri pe secundă. Umezeala aerului a fost cu 8% mai mică, iar cerul obişnuit de tnorat. Zlie senine au fost 9, noroase 6 ş 

 acoperite 16. Soarele s'a arătat. în 23 de zile pe o durată totală de 140 de ore, adică numai cu 4 ore mai mult decât el se arată d 

 obiceiu. In 6 zile s'a notat rouă, în 8 brumă, în 3 ceaţă, iar în câte una halo solar şi lunar. In zilele de 13 şi 24, respectiv la 2h40 ş 

 llh3 timp oficial s'a simţit câte u 1 foarte slab cutremur de pământ. Sub influenţa perioadei foarte călduroase din cursul prime 

 decade, întreaga vegeta iune intrase în activitate. La toţi arborii, arbuştii şi pomii roditori mugurii se desvoltaseră foarte ma't, aşo 

 că erau aproape a se deschide la cele mai multe specii. Răceala din a doua jumătate a lunei a împiedicat prea repedea desvol tarei 

 vegetaţiunii în general, precum şi deschiderea mugurilor cari lafinele lunei se găseau în aceeaşistare de desvoltare ca şi la jumătate; 

 ei. Iarba pe câmpii ca şi semănăturile de toamnă au crescut, mult în perioada călduroasă, iar msi târziu n'au mai progresat de^â 

 prea puţin. Grâul de toamnă a înfrăţit In primele două decade; îngheţurile nocturne şi brumele din ultima decadă nu 1-a cauzat nic 

 un rău. Orzul de primăvară semănat în primele zile, a răsărit către jumătatea lunei; acum eleste binişor desvoltat. In tot cursu 

 acestei luni s'a continuat fără întrerupere de a se face arături şi semănături de primăvară, precum şi diferite plantaţiuni de pomi şi vi 



